Author: Hargitai Henrik
Company: ELTE

200 év bolygóföldrajz-oktatása a magyar középiskolákban

Az általános tudás minimuma – amit legfeljebb tudnak az átagos emberek. Hogy változott és ma mi a bolygókról alkotott képünk az elmúlt két évszázad folyamán. 

M+DSZER> egy témáról a külünféle tankönyvi megjegyszések, utána a “tud. mai állásponja szerint”. 

Szakszavak változása tankönyveinkben 

Bolygó: 
Planéta 1809, 1814, 1869
Bujdosó tsillagok 1814, 1653
Bujdosó 1869
Bolygócsillag 1853, 
Vándorcsillagok 1869
Bolygó 1869, 1911, 1892, 1896
Bolygó csillag 1892

A bolygók felszínén látható sötét foltok
Motskok 1814

Bolygók korongja
Tárcsa 1869

Naprendszer
Napország 1892
Világ - 1814

A bolygók száma
22 -1853
50-53 – 1869
8 főbolygó 1896
A mi földünkön kívül 10 fő planéták 1814
155 ismeretes bolygó 1892
Az ismert bolygók száma jelenleg több mint 500. 1911

Kráter (hold)

Hold
Mellékbolygó 1896
Testőrző (satellite) 1814
Alárendelt égi testek 1869
Hold: Trabanten, Satelliten 1814

Merkúr
Merkurius 1814
Mercurius 1853
Merkur 1907
Mercur, Merkur 1914
Mercur 1926
Merkur, Merkúr 1980-1990

Vénusz ld. még esthajnalcsillag, vacsoracsillag, görög nevek
Vénus 1809, 1814, 1892, 1911
Venus 1853, 1888, 1918, 1963
Vénusz 1926, 1984, 1980-1990

Mars

Jupiter

Szaturnusz

Uránusz

Neptunusz

Plútó

ÉLET
Nekem nemcsak a planéták, de az álló tsillagok sokasága is okos lakókkal megtömve látszik. (1809 Varga Márton: A tsillagos ég…)
A Világegyetemben visznt végtelen sook ilyen csillagnak kell lennie, s kétségtelen sok olyan is van, amelyek bolygóin lehetséges az élet,, s fejlettségben esetleg meg is előzött minket. A marxista filozófia, a dialektikus materializmus azt tanítja, hogy az élet szükségszerűen létrejön ott és akkor, ahol és amikor megteremtődnek az élethez szükséges feltételek. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)

Élet a Vénuszon
Ha e szép csillagban emberek élnének, amit egyáltalán nem tudhatunk, azok földünket szintén egy szép ragyogó csillagnak látnák. 1892
Sokáig azt hitték róla, hogy felhővel borított felszín alatt élővilág alakult ki. Csak az utóbbi évtizedek kutatása tette egyértelművé, hogy valójában “maga a pokol”. (1998 Szili: Földön innen…)

Élet a Holdon
“A hold csak puszta szemnek is nyilván kimutatja, hogy a földünkhöz mindenben majd hasonló égi test. A rómaiak hajdan hitték, hogy a forró égi övezet alatt valamint a sakok felé is, nincsenek lakosok. … (tehát nem mondhatuk ez alapján mi sem, hogy nincs a Holdon élet – HH) (1809 Varga Márton: A tsillagos ég…)
Az egész holdfelületnek természeti minőségben annyira kell különböznie földünktől, hogy a föld emberei vagy más életműves lényekhez hasonlók ott teljességgel nem létezhetnek. (1853 Schlödler: A természet könyve)
A Hold felületén, távcsövön át vizsgála, világos és sötét részleteket látunk, változatos rajzban, eloszolva. Igen hihető, Igen hihető, hogy a Holdban, valamint a többi égitestekben is vannak élő lények. Mert alig tehetni föl, hogy csupán a  mi parányi földünk bírna ezen előnnyel. Másrészt a hold természeti viszonyai az ottani élet fönntartására alkalmasok lehetnek, s ezt tagadni épen olyan volna, mint ha pl. “egy hal a szárazon élhetés tagadná” (Maius) Nagyon valószínű azonban, hogy a holdlakók (seleniták) ezen égi test természeti viszonyaihoz képest, egészen más alkatúak, mint földünk élő lényei; hogy pl. szemeiknek az ottani erős fényhez alkalmas szerkezettel kell bírniuk ; s ha az éjek ott is nyugalomra, a nappalook pedig munkálkodásra szolgálnak, minthogy a napidő e részei a Holdban csaknem harmincszor akkora tartamuak, mint a földünkön; a seleniták izomalkatának is harmincszor erősebbnek s kitartóbbnak kell lenni, mint a födlakóknak. Minthogy a Hold hangvezetésre alkalmas léggel nem bír, beszéd, zene stb. az ott lakók előtt hihetőleg ismeretlenek stb. (1869 Szabó: A csillagászati .. földrajz )
A Földön élő lények, melyeknek levegő és víz az életfeltételükz tartoznak, bizonyosan elpusztulnának a Holdon. De azért nem lehetetlen, habár nem valószínű, hogy más szervezetű lények vannak a Holdon. .(188? Kovács J: A csillagászati földrajz…)
Laknak-e a holdban emberek, vagy más élő teremtmények, azt mi emberek nem tudhatjuk, mert oly roppant távolban még a legjobb távcsövön sem láthatni a kisebb tárgyakat; A csillagászok csaknem mind azt állítják, hogy a holdnban semmi élő lény nem lehet, mert sem levegője, sem gőzköre nincs; e miatt rajta melegség nem fejlődhetik; tehát egész felülete puszta, kopár, életnélküli. … Az, hogy a Holdban Szent Dávid és hegedűje látsznék, oktalan állítás, valóságos mese vagy képzelődés. (1892 Gérecz: Földrajz)
Nincs sem légköre, sem vize, ennélfogva sem állati, sem növényi élet nem lehet rajta. (csillagfedés, vízpárolgás nem látszik, nincs mállás, és ülepedés HH). (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
Légköre nincsen. Vizek sincsenek a Hold felületén. Ezek hiányában a szerves életnek is hiányoznia kell a Holdról. (1911 Lévay: Csillagászati .. földrajz)
A Hold felületét… az élő lények zaja meg nem zavarja. (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
Élő lénynek sehol semmi nyoma. (1926 Ágh – Horváth et al: Földrajz)
Életnek nincs rajta semmi nyoma. (1945 Majlalaki: Földrajz)
Ha a Holdon értelmes lények laknának, akik a mi városainkhoz hasolnó településeket tudnának emelni, ezeket észrevennők, mert a modern teleszkópokkal ... már néhányászáz méteres, sőt még ennél is kisebb képződmények is láthatók. (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A Holdon nincs élet. Erről az ott járt űrkutatók is meggyőződtek. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)
Miért nincs a Holdon élet? Hogyan lenne élet ott, ahol nincs se víz, se levegő, ahol rendkívül szélsőséges a hőmérséklet,  a napsütötte oldalon 130 C a forróság, míg az árnyékos oldalon, ahol még fény sincs, -150C a dermesztő hideg. Márpedig az űrhajósok is ezt tapasztalták. (Jakucs 1998)

Élet a Marson
Minthogy pedig Marszon a szerves élet igényeinek megfelelő feltételek annyira hasonlítanak Földünkéhe, ott is kell lenni szerves életnek. (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
E bolygón minden föltételt megtalálunk arra, hogy rajta a földiéhez hasonló szerves élet lehetséges legyen. (1906 1911 Lévay: Csillagászati földrajz)
Évszakai a földéhez hasonlók, úgy hogy ezek alapján sok tudós állítja, hogy rajta értelmes lények élnek. (1907 Ágh: Földrajz)
Ezen bolygó minden körülményei arra látszanak mutatni, hogy élő lényeknek lakhelye. könnyű a következtetés arra, hogy növényeknek is kell létezniök, ha pedig mindezek csakugyan léteznek, akkor hiába léteznének, ha úgy, mint a Földön élő lényeknek szolgálatjára nem lennének teremtve. (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
általában a szerves életnek minden tényezőjét feltételezhetjük a Marson. (1910 Bársony: Csillagászati földrajz)
E bolygón minden föltételt megtalállunk arra, hogy rajta a földiéhez hasonló szerves élet lehetséges legyen.(1914-21: Lévay: Fizika)
A a szerves életnek minden tényezőjét feltételezhjetjük a Marson. (1918 Márki: Földrajz) (vö 1910 Bársony)
Van légköre, időnkint változó hótakarója, tehát vize is: megvannak tehát azok a létfeltételek rajta, amelyek lehetségessé teszik a növényi, állati, sőt emberi életet is. (1926 Magyar: Földrajz)
Csak a Marson vannak olyan viszonyok, mint a Földön (levegő, szilárd kéreg), melyekből élő lényekre lehet következtetni. (1927 Hézser: Földrajz)
Sokkal ritkább légkör veszi körül, mint a Földet, s ez kevés oxigént és vízpárát tartalmaz, mégis elegendőt a szerves élet kialakulásához. A Mars légkörében olyan kevés vízpára van, hogy nagyon ritkán alakul felhővé. ... Azon a féltekén, melyen tavasz van, a foltok zöldes színezetűek, ősszel viszot megbarnulnak, elhalványodnak. Felszínének sok helyén közepes teleszkóppal finom, sötét vonalak látszanak, melyeket csatornának neveztek el.E csatornák megfigyelői számos elképzelést alakítottak ki a Mars képzeletbeli lakóiról. Ma már megállapították, hogy sok ilyen csatorna nem öszefüggő vonal, hanem egymás melletti sötét pontocskák alkotják. Elképzelhető, hogy a Marson legyen szerves élet. … A vöröses foltok homoksivatagok, a tengerek pedig alföldek, melyeken kevés nedvesség összegyűlt. Lehetséges, hogy a sötét foltok időszakos változása hasonlít a mi földi feltételeink szerinti zöld vegetáció növekedéséhez, és elhalásához, ahogy erre G.A. Tyihov híres szovjet tudós kutatásai mutatnak rá. (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
Egyik félgömbjén évszakonként megjelenő zöldes színárnyalatú területeket figyeltek meg. Először szerves eredetű klorofilképződésre gondoltak, de az utóbbi években kimutatták, hogy visszaverőképeségük és polarizációjuk alapján vas és magnéziumtartalmú ásványokkal mutatnak hasonlóságot. A mai tudományos eredmények összegzéséből úgy képzeljük, hogy a Mars egyenlítői vidékén működő vulkánok hamuját viszik a légkör monszunjai az évszaktól függően más és más területekre. (1959-62 Bayer-Csada… Fizika)
Felszínét részben sivatag, esetleg gyér növényzet borítja. A mienkhez hasonló élet feltételei a Marson valamelyest megvannak. (1963-67: Vermes: Fizika)
A valóság megcáfolta azokat a régebbi népszerű feltételezéseket, hogy a Marson mesterséges csatornák vannak, amelyek a Marslakók tudatos tevékenységének eredményét képezik. A szélsőségesen zord fizikai viszonyok ellenére Naprendszerünkben a Mars az egyetlen olyan bolygó, amelyen kezdeteges növényi élet lehet. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A Mars-kutató űrszondák eddig az életnek semmi nyomát nem találták a Marson. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)
.. Bizonyos megfigyelések alapán többször felvetették, hogy élet, sőt, magasabb rendű civilizáció volt vagy van a bolygón. Ez utóbbi feltevés napjainkra megdőlt, hiszen a felszínre ereszkedett űrszonda (kép) és a felszínen mozgó “marsautó” fényképfelvételei kihalt tájat mutatnak. Ez persze még nem perdöntő az alacsonyabb rendű élet létezésének kérdésében. …(1990-98 Kovács: Fizika)
E bolygó sokáig a földön kívüli élet reményét hordozta, azonban a Viking- űrszondák 70-es években tett kirándulása egyelőre minden reményünket szertefoszlatta. (1995 Dürr-Fábri…: Földünk-Környezetünk)
Egyszerű élő szervezetek jelenléte nem zárható ki, de létüket egyrelőre bizonyítani nem sikerült. (1997 Hajdu-Vidéki-Juhász: Füldönk környezetünk)
Mind a mai napig nem cáfolható, hogy felszínén az élet nyomaira bukkanhatunk. (1998 Szili: Földön innen…)

ÉLET A JUPITEREN
Még nem hűlt ki teljesen, s így azon szerves élet nem képzelhető, bár vize s atmoszférája is van; holdjain azonban lehetne élet, mert azok már magától a bolygótól is elég meleget kapnak. (1906 Lévay: Csillagászati földrajz) és (1914-21: Lévay: Fizika)

MARS

Forgási ideje, évszakai
Körülbelül olyan évszakai vannak, minta  Földnek. Két Hold kíséri. (1896-1907 Bóbita– Gerevich: Fizika)
Évszakai a földéhez hasonlók,. (1907 Ágh: Földrajz)
Tengelye 63 fokos szöget zár be pályasíkjával, épen ezért természeti viszonyai nagyban megegyeznek a Földével, csakhogy a Marsot sokkal kevesebb víz borítja. Felületén a sarkok körül az évszakok szerint változó fehér foltokat láthatunk, ezek valószínűleg hómezők. (1910 Bársony: Csillagászati földrajz)
Tengelye 63 fokú szöget zár be keringési síkjával, ezért természeti viszonyai nagyban megegyeznek a Földével, csakhogy a Marsot kevesebb víz  borítja. (1918 Márki: Földrajz) 
Tengelykörüli forgása közel azonos a Földével, tengelyhajlása azonban jóval nagyobb, tehát ott az éghajlati ingadozások sokkal nagyobbak. Erre vall az is, hogy a sarkai táján levő fehér foltok az évszakok változásai szerint igen nagy mértékben ingadoznak. (1926 Ágh – Horváth et al: Földrajz)
.. Bizonyos megfigyelések alapán többször felvetették, hogy élet, sőt, magasabb rendű civilizáció volt vagy van a 

Nevének eredete
Mars planéta bizonyosan a maga tüzes formájáról neveztetett, Marsról, a hadakozás istenéről. (1814 Katona: A Föld mathematikai lerása)
A Marsz zavaros vörös, a tűzre emlékeztető színéről könnyen megismerhető. Ez az oka, hogy neve minden ősi nyelven izzót jelent. (1897 Berecz: Csillagászati földrajz)
Vörös bolygónak is nevezik. (1996 Muszta – Mohácsi: Földünk)

Térképe
Sciaparelli (Szkiaparelli) a szárazföldeket és a vizeket a Marszon külön ókori geografiai és mitológiai nevekkel különböztette meg. (1906 1911 Lévay: Csillagászati földrajz)

Légköre
A Mars spectrumábvan rendkívül sok vonal található, ezek között igen feltűnők a vízgőz elnyelési vonalai. Biztosan következtethetjük tehát, hogy a Marsnak légköre van, és ebben tetemes mennyiségű vízgőz foglaltatik. Feltűnő, hogy a Mars vörös színűnek látszik és spectrumában mégis a vörös szín halvány és gyönge fényű, minek oka Konkoly szerint valószínűleg az, hogy légköre főleg az ibolya színű sugarakat nyeli el és a többit veri vissza. 
Távcsővel vizsgálva a Mars felületét, a víz jelenléte szintén bebizonyítottnak tekithető, amennyiben több észlelő a mi felhőinkhez hasonló sötét foltokat látott, melyek aránylag rövid idő alatt alakjokat váltzotatták, sőt szétfoszlottak (1888 Inczédy: Csillagászat)
Nemcsak az bizonyos, hogy van légköre, de még azt is tudjuk, hogy az a Föld légköréhez hasonló. (1897 Berecz: Csillagászati földrajz)
Marsznak légköre is van. Különféle vidékein napról napra s óráról órára ködös árnyalatokat lehet észrevenni, melyek nem egyebek, mint a foltok felett elvonuló fellegek, úgy szólván marszbéli zivatarok. Mindezekből következik, hogy Marsznak vízpárákkal telt légköre van, továbbá, hogy vizek és tengerek is vannak rajta (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
levegője és vize egészen biztosan van.. (1907 Ágh: Földrajz)
Ha légköre nem lenne, a vízpárák nem maradnának meg a bolygó felületén, s csakugyan felhők jelenlétére mutató tüneményeket is észleltek. (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
Van légköre, csakhogy sokkal ritkább, mint a Földé, (1910 Bársony: Csillagászati földrajz)
Valószínű, hogy levegője és vize van. (1931 Langer – Loschdorfer: Fizika) (A többi bolygóról csak távolságadatokat hoz - HH) 
Sokkal ritkább légkör veszi körül, mint a Földet, s ez kevés oxigént és vízpárát tartalmaz, mégis elegendőt a szerves élet kialakulásához. A Mars légkörében olyan kevés vízpára van, hogy nagyon ritkán alakul felhővé. ... (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A mienkhez hasonló, de sokkal ritkább légköre van. (1963-67: Vermes: Fizika)
Légkörében előforduló felhők vagy jégkristályokból vagy felkavart porból állnak. 1976 (Bratislava) Fuha – Kertész: Fizika)
Ritka… légköre van. (Erős szelek …) (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
Légköre nagyon ritka, a légnyomása rendkívül alacsony, a légkör anyaga CO2. A légkör jelenlétét bizonyítják a távcsővel megfigyelhető hatalmas homokviharok, az óránként 8-40, néha 500 km/h szélsebességek (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)
A felületére érkező napsugár felmelegíti ugyan a talajt, a ritka légkör azonban nem tartja vissza az infravörös sugarakat.. A Mars légköre a levegő megszökése miatt ritkult meg. Csökkent az üvegházhatás hűlt a levegő. Ha felkerekedik a szél, órási homokviharok keletkeznek, és a homokfelhő ugyancsak visszaveri a beérkező napfényt, így ennek következtében is hűl a bolygó. (1983-2000: Tóth Eszter: Fizika IV. )
Légköre 6-800 Pa nyomású, túlnyomórászt széndioxidból áll. … Itt is vannak évszakok. Légköre vékony és átlátszó, héha sárga, fehér és kék színű felhőket figyelhetünk meg benne. Légköre főleg CO2. Felületén a nyomás 0,017-szerese a normál nyomásnak. (1990-98 Kovács: Fizika)
Vékony szén-dioxid légkör veszi körül. (1996 Muszta – Mohácsi: Földünk)
Légköre ritkább a  földinél, jórészt CO2-ből áll, (1997 Hajdu-Vidéki-Juhász: Füldönk környezetünk)

Hó, jég, sapka
A sarkokat világos folt környezi, melyek kiterjedése rendesen ott nagyobb a hol akkor a téli évszak uralkodik, miből következtetni lehet, hogy e világos foltok jégtől és hótól származnak. (1888 Inczédy: Csillagászat)
Sarkainál levő fehér foltok ... hóesésektől származnak, s ezért télen megnagyobbodnak, nyáron pedig megkisebbednek. (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
 (A csillagászok ellenálláskori megfigyelésekkor) azt tapasztalták, hogy a sarkoknál fehéres foltok mutatkoznak, melyek a szerint nagyobbodnak, a mint az illető félgömb el van fordulva a Naptól, tehát (télen). E szerint a fehér foltok nagyobbodása a hó növekedésének felelne meg (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
Felületén a sarkok körül az évszakok szerint változó fehér foltokat láthatunk, ezek valószínűleg hómezők. (1910 Bársony: Csillagászati földrajz)
még a sarkai körül elterülő hómezőket is lehet látni, fehér foltok alakjában., amelyek a Mars évszakai szerint kisebbednek és nagyobbodnak. (1911-21 Farkas: Földrajz) 
Felszínén legjobban azok a fehér foltok láthatók, melyek a sarkpontok vidékén terülnek el. Ezeket sarki süvegeknek nevezik, s aamint G.A. Tyihov és más szovjet tudósok munkáiból kitűnik, jégből és hóból állnak.. (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
Az északi és déli sarkividéken felváltva megjelenő fehér foltok akkor jelennek meg,amikor a megfelelő sarkon tél van. Az újabb vizsgálatok szerint a foltok jég és hó felhalmozódásából származnak, és valószínűleg a légkörből csapódnak ki. … (1959-62 Bayer-Csada… Fizika)
A Mars két pólusa környékén fehér foltok vannak, amelyeket sarki süvegnek neveznek. Ezek feltehetően vékony zúzmararétegek, melyeket ködök és felhők takarnak. 1976 (Bratislava) Fuha – Kertész: Fizika)
A sarkvidék hósapkája kevés vízjeget tartalmazó szén-dioxid hóból áll. (1981-90k: Balogh-Tóth: Földrajz (Fakultatív))
A két sarkvidéken télen növekedő, nyáron eltűnő fehér foltok látszanak. Ez a “hósapka” nem vízből, hanem megfagyott, nyáron elpárolgó CO2-ből áll. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)
Jellegzetesek a szárazjég-sapkák a téli féltekén,. (1990-98 Kovács: Fizika)
A sarkvidéki hósapkák CO2-ből és H2O-jégből állnak. (1997 Hajdu-Vidéki-Juhász: Füldönk környezetünk)
sarkvidékeit hósapkák borítják. Ezek részben víz,… részben szénsavhóból … állnak. (évszakok, légkör, hőmérséklet, porviharok, holdak) (1997 Balogh Fizika)
Pólusain fehér sapka látható, mely élesen elválik a bolygó jellegzetes vörös színétől. A felszín vízének többsége a nyáron át is megmaradó sarki jégsapkában van. . (1999 Kereszti-Nemerkényi: A Föld és bolygótestvérei)

Föld és Mars
A Mars kisebb a Földnél, s fizikai alkata nagyon hasonlít az utóbbihoz. (1896-1907 Bóbita– Gerevich: Fizika)
 A csillagászok azon a véleményen vannak, hogy a Marsz tengerei, felhői és sarki jegesei hasonlók a mieinkhez, s hogy természeti tulajdonságaira nézve ez bolygó hasonlít leginkább a Földhöz. (1897 Berecz: Csillagászati földrajz)
Minthogy pedig Marszon a szerves élet igényeinek megfelelő feltételek annyira hasonlítanak Földünkéhe, ott is kell lenni szerves életnek. (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
Leginkább hasonlónak látszik a Földhöz a Mars, amelyen még a sarkai körül elterülő hómezőket is lehet látni (1911-21 Farkas: Földrajz) 
A Marsz természtei viszonyai meglehetősen azonosak a Földével. (1926 Ágh – Horváth et al: Földrajz)
Viszonyai legjobban hasonlítanak a Földéihez. (1926 Magyar: Földrajz)
Csak a Marson vannak olyan viszonyok, mint a Földön (levegő, szilárd kéreg), melyekből élő lényekre lehet következtetni. (1927 Hézser: Földrajz)
Van vize és légköre, és a természeti visoznyok sok tekintetben olyanok rajtam, mint a Földön. (1946 Tix: Fizika)
Felszínén a nappalok, éjjelek, évszakok kb. úgy váltakoznak mint a Földön. A mienkhez hasonló, de sokkal ritkább légköre van. (1963-67: Vermes: Fizika)
Hőmérsékleti viszonyaiban és kőzettani felépítésében a Földhöz leginkább hasonló bolygó.. (1997 Hajdu-Vidéki-Juhász: Füldönk környezetünk)
Talán a legjobban hasonlít a Földre, amit az előbbi sajátosságokon túl még a következők is megerősítenek: hőmérséklete az egyenlítőnél +22 - -70 fok, fagyott vízkészletei vannak, napjai csak 41 perccel hosszabbak, mint a Földön, évszakok jellemzik. (1998 Szili: Földön innen…)

Holdjai
Két Hold kíséri. (1896-1907 Bóbita– Gerevich: Fizika)

Tengerek /viz és szárazföldek  /zöld és vörös foltok
Jó tácsővel a Marsz felületén bizonyos állandó foltokat lehet észrevenni, (1897 Berecz: Csillagászati földrajz)
Proctor, Sciaparelli és mások valóságos tengereket és szárazulatokat láttak, . (1888 Inczédy: Csillagászat)
Szabad szemmel nézve vörös fényben játszik, távcsövön keresztül visgálva szárazföldeket s tengereket vehetni rajta észre. (1896-1907 Bóbita– Gerevich: Fizika)
A csillagászok azon a véleményen vannak, hogy a Marsz tengerei, felhői és sarki jegesei hasonlók a mieinkhez, (1897 Berecz: Csillagászati földrajz)
… A vörös foltok s a közöttük levő sötétebb zöldes színű foltok állandók a Marsz felületén. Körrajzuk és helyzetük mindig ugyanaz marad. Előbbiek szárazföldek; a homályos foltok pedig tengerek. Marsznak vízpárákkal telt légköre van, továbbá, vizek és tengerek is vannak rajta (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
Felületén a vörös foltok szárazföldeknek, a zöldek óceánoknak felelnek meg. … Ott, eltérően a Földtől, a bolygó felületének sokkal nagyobb részét foglalják el a szárazföldek, mint a tengeker. A csillagászok szerint ez, valamint a Marsz levegőjéek ritkább volta azt mutatja, hogy ez a bolygó sokkal régibb, minta Föld.. A szárazföld tevékenysége ui. a levegő s a víz elnyelésébenn nyilvánul. Azt tartják, a Földön is folytonosan fogy a víz és ritkul levegő. Tehát eljön az idő, mikor a víz teljesen el fog tűnni és a levegő loly ritka lesz, hogy szerves lény abban nem élhet meg. A Hold már elérte ezt az időt, a Marsz pedig közeledik felé. Földünkön még több a víz, mint a szárazföld, tehát a szerves élet kihalása is a messze jövőben van. (1906 1911 Lévay: Csillagászati földrajz)
levegője és vize egészen biztosan van.. (1907 Ágh: Földrajz)
 (A csillagászok ellenálláskori megfigyelésekkor) azt tapasztalták, hogy a sarkoknál fehéres foltok mutatkoznak, melyek a szerint nagyobbodnak, a mint az illető félgömb el van fordulva a Naptól, tehát (télen). E szerint a fehér foltok nagyobbodása a hó növekedésének felelne meg, így tehát esőnek is kell lennie, s ebből kifolyólag víznek és vízpárákban a melyek okvetlenül feltételezik a levegő létezését. Ha légköre nem lenne, a vízpárák nem maradnának meg a bolygó felületén, s csakugyan felhők jelenlétére mutató tüneményeket is észleltek. A bolygó felületén észrevehető zöld foltokat hajlandók tengernek tekinteni, így tehát az éghajlat változatai megfelelnének a Földének. (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
a Marsot sokkal kevesebb víz borítja. (mint a Földet) (1910 Bársony: Csillagászati földrajz)
Felületén a vörös foltok szárazföldeknek, a zöldek óceánoknak felelnek meg., ….(1914-21: Lévay: Fizika)
Van légköre, időnkint változó hótakarója, tehát vize is. (1926 Magyar: Földrajz)
Valószínű, hogy levegője és vize van. (1931 Langer – Loschdorfer: Fizika) (A többi bolygóról csak távolságadatokat hoz - HH) 
A vöröses foltok homoksivatagok, a tengerek pedig alföldek, melyeken kevés nedvesség összegyűlt.. (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
Egyik félgömbjén évszakonként megjelenő zöldes színárnyalatú területeket figyeltek meg. Először szerves eredetű klorofilképződésre gondoltak, de az utóbbi években kimutatták, hogy visszaverőképeségük és polarizációjuk alapján vas és magnéziumtartalmú ásványokkal mutatnak hasonlóságot. A mai tudományos eredmények összegzéséből úgy képzeljük, hogy a Mars egyenlítői vidékén működő vulkánok hamuját viszik a légkör monszunjai az évszaktól függően más és más területekre. (1959-62 Bayer-Csada… Fizika)
A vöröses foltok homoksivatagok, a tengerek pedig alföldek, melyeken kevés nedvesség összegyűlt. Lehetséges, hogy a sötét foltok időszakos változása hasonlít a mi földi feltételeink szerinti zöld vegetáció növekedéséhez, és elhalásához, ahogy erre G.A. Tyihov híres szovjet tudós kutatásai mutatnak rá. (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A vöröses színű felszínen sötétszürke foltok láthatók amelyek évszakonként színüket váltzotatják. Úgy vélik, hogy ezek vegetációval borított területek. …(1976 (Bratislava) Fuha – Kertész: Fizika)
Régóta figyelik a Marson a sötét foltok évszakos szín-és alakváltozását. Valósznű, hogy ez az évszakos szélrendszerváltás okozta porátvitellel kapcsolatos., s az is lehet, hogy a talaj tavaszi nedvessége okozza. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A bolygó vízkészlete félig sem töltené meg a Balaton medencéjét. …. (1981-90k: Balogh-Tóth: Földrajz (Fakultatív))
Vize nagyon kevés lehet, folyói, tavai nincsenek. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)
.Az űrszondák fényképei kiszáradt folyómedrekről is tanúskodnak.. (1996 Muszta – Mohácsi: Földünk)
de kevés – néhány Balatonnyi – víz is van a bolygó felszínén.. (1997 Hajdu-Vidéki-Juhász: Füldönk környezetünk)
fagyott vízkészletei vannak, (1998 Szili: Földön innen…)
Felszínén helyenként kanyargós völgyek láthatók, melyek valószínűleg hajdani folyóvölgyek maradványai. Máshol az űrszondák U keresztmetszetű völgyeket fedeztek fel, amelyeket a mozgó jég vájhatott a felszínbe a földi gleccservölgyekhez hasonlatosan. Pólusain fehér sapka látható, mely élesen elválik a bolygó jellegzetes vörös színétől. A felszín vízének többsége a nyáron át is megmaradó sarki jégsapkában van. . (1999 Kereszti-Nemerkényi: A Föld és bolygótestvérei)

Csatornák
Flammarion csatorna-hálózatot említ stb. Proktor (sic) térképet is készített a Mars bolygóról, s jelenleg fotográfiai felvételek tárgyát képezi – de ennek dacára, sőt épen ebből, a mennyiben egyik észlelő a másiknak ellentmond, föltehető, hogy a képzelődésnek ily észleléseknél még mindig tágas tér nyílik. (1888 Inczédy: Csillagászat)
Feltűnők rajta a hosszú egyenes csatornaszerű csíkok, melyeknek magyarázata már régóta kemény diója a csillagászoknak. (1926 Ágh – Horváth et al: Földrajz)
Ennek a bolygónak a felszínén a csillagászok sajátságos foltokat és vonalakat figyeltek meg- Hosszanti csatornaszerű vonalainak eredetét még nem tudták megfejteni. (1945 Majlalaki: Földrajz)
Felszínének sok helyén közepes teleszkóppal finom, sötét vonalak látszanak, melyeket csatornának neveztek el.E csatornák megfigyelői számos elképzelést alakítottak ki a Mars képzeletbeli lakóiról. Ma már megállapították, hogy sok ilyen csatorna nem öszefüggő vonal, hanem egymás melletti sötét pontocskák alkotják. (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A valóság megcáfolta azokat a régebbi népszerű feltételezéseket, hogy a Marson mesterséges csatornák vannak, amelyek a Marslakók tudatos tevékenységének eredményét képezik. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A felszínen látható, halványan kirajzolódó csatonaserű vonalakat eleinte érteles lények munkájának, öntözőcsatornáknak vélték. Mesterséges voltukat azonban nem sikerült bebizonyítani. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)

felszíne: hegyek
A Marson nincsenek nagy hegyek, felszíne elég egyenletes. … (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A Mars felszínének rádiólokációja kiderítette, hogy rajta nagy, 15 km-t is elérő szintkülönbségek vannak, akárcsak a Földön, ha összevetjük a hegycsúcsok magsságát az óceánok mélységével. (Sarki sapkák, porviharok) (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)

Kráterej
A Holdhoz és Merkúrhoz hasonlóan a Marsot is gyűrűs hegyek borítják. Akárcsak a holdé, vulkanikus erdetűek, a kisebbek pedig meteorbecspódásbül keletkeztek. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
Felszínét a Hold krátereihez hasonló képződmények borítják, melyek egy része bizonyára meteoritbecsapódásból származik. A Mas-szondák kisebb-nagyobb kőtömböket, egész krátermezőket fényképeztek.. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)

felszíne: árkok, medencék, vulkánok, : sivatagok
A vöröses foltok homoksivatagok, (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A Mars egyenlítői tájait vörös homoksivatagok borítják. (1983-2000: Tóth Eszter: Fizika IV. )
Felsznét meglehetősen jól ismerjük. Jellegzetesek a szárazjég-sapkák a téli féltekén, a sötétebb medencék és a többszáz km hosszú árkok. (1990-98 Kovács: Fizika)
Felszínén kialudt vulkánok, hosszan elnyúló mély árokrendszerek húzódnak. Legmagasabb vulkánja az Olympus Mons, amely 22 km-el emelkedik a környező síkság fölé. (1996 Muszta – Mohácsi: Földünk)
Felszínét kráterek, vulkáni hegyek, fennsíkok, szakadékok, sivatagi homokformák változatos mozaikja bortja. (1997 Hajdu-Vidéki-Juhász: Füldönk környezetünk)
Kráterekkel teletűzdelt, hatalmas hegyekkel és mély völgyekkel borított bolygó. Hegyei – a harmarésznyi gravitáció miatt – magasabbak, a vögyek mélyebbek, mint a Földéi. Itt van a Naprendszer legmagasabb hegye, az Olympus Mons, 26 km-es magasságával. Felszínét vörös homok és kősivatagok, (1997 Balogh Fizika)
A vörös homoksivatagok, a széndioxodból képődött sarki sapkák, a vékony légkör, a szeles homokviharok, a kiszáradt folyók, a mély szurdokvölgyek, a pusztuló vulkánok, és becsapódási kráterek világa. A sok érdekesség közül kiemelkedő fontosságú, hogy a Marson található a Naprendszer eddig ismert legnagyobb vulkánja, a 25 km magasságú, 600 km kerületű Olympus Mons. (1998 Szili: Földön innen…)

geológia
Valószínű, hogy a Mars a legrégibb bolygó és kifejlődése régen befejeződött. (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
Kiakalulása megelőzte a Vénusz és a Föld léterjöttét. 1998 Szili: Földön innen…)
 
Hőmérs
Felszíni hőmérséklete hidegebb, mint a Földé. (1963-67: Vermes: Fizika)
A legnagyobb hőmérsékletet az egyenlítő táján mérték (+20) de még ott is az éjjeli hőmérséklet –50 fok alá süllyed. …(1976 (Bratislava) Fuha – Kertész: Fizika)
 (Hőmérs: 10 — -100 fok). (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A felületére érkező napsugár felmelegíti ugyan a talajt, a ritka légkör azonban nem tartja vissza az infravörös sugarakat. A hőmérséklet a víz fagypontja alatt van. A Mars légköre a levegő megszökése miatt ritkult meg. Csökkent az üvegházhatás hűlt a levegő. A fehér hósipka fényvisszaverése nagy, s ez további hőmérséklet-csökkenést eredményezett. (Ezt a lehűlési történetet igazolják a Marson talált vízmosások).. Ha felkerekedik a szél, órási homokviharok keletkeznek, és a homokfelhő ugyancsak visszaveri a beérkező napfényt, így ennek következtében is hűl a bolygó. (1983-2000: Tóth Eszter: Fizika IV. )
Egyenlítője környékén –80 - +25 fok (van). (1990-98 Kovács: Fizika)
hőmérséklete az egyenlítőnél +22 - -70 fok (1998 Szili: Földön innen…)

űrszondák
Az utóbbi időben ugrásszerűen nőttek a Marsról szerzett ismereteink azon automatikus űrlaboratóriumok révén, amelyeket műholdakként a Mars körüli pályára verézreltek. Ezek földi parancsra fényképezték a bolygó felszínét, tudományos mérések egész sorát végezték el, majd rádió és tv útján továbbították az adatokat Földre. … Ezek alapján készültek a Mars térképei, amelyeken fel vannak tüntetve az 1 km átmérőig terjedő részletek, akárcsak a Földről való megfigyelés alapján készített hold-térképeken. A Mars felszínének rádiólokációja kiderítette, hogy rajta nagy, 15 km-t is elérő szintkülönbségek vannak, akárcsak a Földön, ha összevetjük a hegycsúcsok magsságát az óceánok mélységével. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
E bolygó sokáig a földön kívüli élet reményét hordozta, azonban a Viking- űrszondák 70-es években tett kirándulása egyelőre minden reményünket szertefoszlatta. (1995 Dürr-Fábri…: Földünk-Környezetünk)

Tékrép
… Ezek alapján készültek a Mars térképei, amelyeken fel vannak tüntetve az 1 km átmérőig terjedő részletek, akárcsak a Földről való megfigyelés alapján készített hold-térképeken. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)

Talaj
 (Talajelemzések: x % vas, szilicium, magnézium,kalcium, kén,titán – fizikakönyvben HH) (1990-98 Kovács: Fizika)

Erózió
A Marson a vulkánosság és az erózió csak félig-meddig volt képes eltüntetni az ősfelszíni képződményeket. (1995 Dürr-Fábri…: Földünk-Környezetünk)

KISBOLYGK
(felfedezésük története kihagyva)

Nevük
kis bujdosúknak (asteroideknek). (1809 Varga Márton: A tsillagos ég…)
bolygódok (planetoideknek. (1877 Kaszap: Földrajz)
Az Asteroidák (1888 Inczédy: Csillagászat)
bolygódoknak vagy ászteroidáknak nevezik. (1896 Bóbita– Gerevich: Fizika) (1897 Berecz: Csillagászati földrajz)
Bolgócskák vagy aszteroidok. (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
A planetoidák ... fölötte apró bolygócskák, 1906 Lévay: Csillagászati földrajz) és (1914-21: Lévay: Fizika)
A bolygódok csoportja: asteroidák. A bolygódok különféle nevekkel és jelekkel is jelöltettek; (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
kis bolygó (1910 Bársony: Csillagászati földrajz)
Közös nevük: bolygócskák (planetoidok, asteroidok). (1911-21 Farkas: Földrajz) 
a planetoidok vagy kisbolygók. (1926 Magyar: Földrajz)
az apró bolygók vagy asteroidák. (1927 Geszti: Földrajz)
sok apró bolygó van: az ún. Aszteroidák. (1927 Hézser: Földrajz)
a törpe bolygók serege,. Ezek a planetoidák,. (1931 Langer – Loschdorfer: Fizika)
az apró bolygók, az aszteroidák,. (1946 Tix: Fizika)
több ezer kisbolygó kering,. (1963-67: Vermes: Fizika)
A kisbolygókat más néven aszteroidáknak nevezik. (1996: Simon: Csillagászat)
(A kisbolygók:) A csillagászat szaknyelvében az aszteroida elnevezést használják. (1998: Karácsonyi: Fizika (humán))

Számuk
Úgy hogy már mind össze a mi Földünkön kívül 10 fő planéták számláltatnak. (1814 Katona: A Föld mathematikai lerása)
belőlök már máig 125-öt ismerünk. (1877 Kaszap: Földrajz)
az eddig fölfedezett aszteroidák (bolygódok) száma a 300 körül jár. (1897 Berecz: Csillagászati földrajz)
jelenleg mintegy 353 felé jár számuk. (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
számuk több százra tehető, folyton fedeznek fel újabbakat. (1906 Lévay: Csillagászati földrajz) és (1914-21: Lévay: Fizika)
Számuk mintegy 400, de folyton fedeznek fel újabbakat. (1907 Ágh: Földrajz)
Eddig már több, mint 500-at fedeztek fel (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
A Mars és a Jupiter közt vagy 600 kis bolygó kering, (1910 Bársony: Csillagászati földrajz)
vagy hatszáz kisebb bolygót (aszteroida) ismerünk. (1918 Márki: Földrajz)
mintegy 600-ra rúg az ott fölfedezett bolygók száma, amely szám évenkint gyarapodik egynéhánnyal. (1911-21 Farkas: Földrajz) 
. Számuk valószínűleg több ezer. (1927 Geszti: Földrajz)
: (az eddig ismertek száma közel 1000): (1927 Hézser: Földrajz)
A Marson túl a törpe bolygók serege, mintegy 700 következik.. (1931 Langer – Loschdorfer: Fizika)
eddig mintegy ezret ismernek. (1946 Tix: Fizika)
Számuk igen nagy, s korántsem ismerjük valamennyit. Minden évben tucatszámra egyre újabbakat fedeznek fel. (összesen több, mint 1500-at ismerünk). (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
több ezer kisbolygó. (1963-67: Vermes: Fizika)
1960-ig 1630-at fedeztek fel. Számukat több tízezerre becsülik. (1976 (Bratislava) Fuha – Kertész: Fizika)
A mintegy 100 000 kisbolygó (1981-90k: Balogh-Tóth: Földrajz (Fakultatív))
Számuk mintegy százezerre tehető. 1996: Simon: Csillagászat)
A ... több ezer kisbolygó (aszteroida) összetömege kb egy Föld-típusú nagybolygóéval ér fel: (1997 Hajdu-Vidéki-Juhász: Füldönk környezetünk)
(Hallottad-e?) A Mars és Jupiter közt keringő kisbolygók száma kb 140 ezer.. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)
Az elsőként felfedezett kisbolygó, a Ceres óta több, mint 5,000 aszteroidát fedeztel fel - (1998 Szili: Földön innen…)

Eredetük
 (Ezek az újabb planéták) valaha egy Planétát tehettek, s valami revolutio vagy romlás által szakadtak 3 vagy … több részbe…  (1814 Katona: A Föld mathematikai lerása)
Valószínű, hogy egy nagyobb égitest széthullásának következményei. (1877 Kaszap: Földrajz)
Olbers azt azon állítást tevé, hogy Ceresz és Pallasz valamely természeti erő által szétrombolt nagyobb bolygónak részei, mely előbb Marsz és Jupiter közé eső pályán keringett a nap körül, s hogy remélhető, hogy az ég ugyanazon táján még több ilyen bolygótöredékre is akadnak, melyek mindannyian kördedalakú pályán haladnak a Nap körül. (1897 Berecz: Csillagászati földrajz)
Valószínű, hogy épen Jupiter roppant vonzási ereje akadályozta meg, hogy közelében az ős középponti tömegről levált ködnemű gyűrűkből egy nagyobb bolygó képződjék s az apránként leszakadt részekből így képződtek a bolygócskák. (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
Némelyek valamely széthullott bolygó töredékének tartják ezeket. (1906 Lévay: Csillagászati földrajz) és (1914-21: Lévay: Fizika)
Olbers brémai csillagász szerint a bolygódok valaha egy együttes bolygót képeztek, mely idő múltával talán benső vulkánikus erős következtében szétromboltatott. Tény az, hogy ezen darabkák egy pályán keringenek a Nap körül, s Kirchwood számítása szerint együttvéve kb. Földünk nagyságával megegyező átmérőjű bolygót képeznének. (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
Valószínűleg egy nagyobb bolygó töredékei. (1926 Magyar: Földrajz)
Lehet, hogy azért keletkeztek, mert valami oknál fogva anyaguk nem egyesülhetett nagy testté - bolygóvá. De az is lehet, hogy az egykor itt keringő bolygó valami miatt felrobbant és a kisbolygók ennek szilánkjai. Ezt támogatja, hogy sok szabálytalan alakú. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
Létezésükre többféle magyarázat is ismert. (felrobbant bolygó vagy össze nem álllt bolygó darabjai) (1998: Karácsonyi: Fizika (humán))
Elképzelhető, hogy egy nagyobb bolygó felrobbanásakor keletkeztek. …(1997 Balogh Fizika)
Egy bolygóvá össze nem állt égitest építőanyagai. (1998 Szili: Földön innen…)

Méretük
a többi bolygóhoz képest igen kicsinyek. (1896 Bóbita– Gerevich: Fizika)
A legnagyobb a Veszta (átmérője 500 km) a legkisebbet pedig 5 km-re becsülik.. (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
, átmérőjük 30-840 km. Legnagyobb közülük a Veszta. (1906 Lévay: Csillagászati földrajz) és (1914-21: Lévay: Fizika)
Igen kicsinyek, a legnagyobbnak is csak 500 km az átmérője. (1907 Ágh: Földrajz)
legnagyobbja a Ceres (átmérője 300 km), a Pallas, Junó, Vesta stb. (1910 Bársony: Csillagászati földrajz)
A legnagyobbnak 400 km az átmérője, de van 10 km átmérőjű is. (1911-21 Farkas: Földrajz) 
közülük a legnagyobbiknak az átmérője is alig 400 km, de van közöttük egynehány, amelyen Budapest sem férne el. (1931 Langer – Loschdorfer: Fizika)
. A Ceresznek (1801-ben fedezték fel), a legnagyobb kisbolygónak az átmérője 770 km. … (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A legnagyobb 765 km átmérőjű, Ceres. (1976 (Bratislava) Fuha – Kertész: Fizika)
A Vesta a legfényesebb. A Ceres a legnagyobb (780 km) A legkisebbek átmérője 1 km. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A legnagyobb a Ceres: átmérője kb 1000 km. (Részletesen is) (1996: Simon: Csillagászat)
összetömege kb egy Föld-típusú nagybolygóéval ér fel: Legnagyobbikuk sem éri el azonban az 1000 km átmérőt. (1997 Hajdu-Vidéki-Juhász: Füldönk környezetünk)
Átmérőjük 1-től 1000 km-ig változik. Legnagyobbak a Ceresz (1000 km), Pallasz (600) és a Veszta (540)-. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)
Méretük 10 méter és 1000 km között változik. (1998: Karácsonyi: Fizika (humán))
A legnagyobbak átmérője 100 és 1000 km között van, de az egészen kicsik átmérője alig haladja meg a néhány 100 métert. . (1999 Kereszti-Nemerkényi: A Föld és bolygótestvérei)

egyéb
Számos kisbolygó felfedezése szovjet tudósok nevéhez fűződik, egyiküket V. I. Lenin tiszteletére Vladilenának nevezték el. A Nemzetközi Csillagászati Szövetség határozata szerint a kisbolygók pályáját a leningrádi Elméleti Csillagászati Intézet számítja ki, mint amelynek e téren a legnagyobb tekintélye van. (pályákjuk elnyúlt, Hermész, Adonisz). (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
. Érdekes a Trójaiaknak nevezett 15 kisbolygóból álló csoport, melya Jupiterrel és a nappal állandó alakzatot, egyenlő oldalú háromszöget alkot. (1976 (Bratislava) Fuha – Kertész: Fizika)
Nincs légkörük. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A legnevesebb magyar kisbolygókutató Kulin György csillagász volt. Egymaga több, mint 80 kisbolygót fedezett fel. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)

Alakjuk
Egyes kisbolygók fényessége változik, ami szabálytalan alakjáról és tengelyük körüli forgásról tanúskodik. (1976 (Bratislava) Fuha – Kertész: Fizika)
Közülük csak négy (Ceresz, Pallasz, Veszta, Junó) gömb alakú. A kisebbek sokszögletű sziklatömbök. (1981-90k: Balogh-Tóth: Földrajz (Fakultatív))
van köztük sok szabálytalan alakú. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)
Legtöbbjük szabálytalan formájú kődarab. (1998: Karácsonyi: Fizika (humán))
A Mars és a Jupiter pályája között számos kisebb bolygó, apró törmelék található. …(1997 Balogh Fizika)

JUPITER
Sávok, légkör
Az ő tányérján valamely ezüst pólákat mutatnak az égi tsők, melyket hol jobban, hol kevésbé látni. (1809 Varga Márton: A tsillagos ég…)
A Jupiter színképe mindazon elnyelési vonalakat feltünteti, melyek a légkör, különösen a gazdag vízgőz tartalom jelét képezik, sőt a vörös részben egy olyan fekete sáv is van, minőre sem a Nap színképében, sem a Föld légkörének elnyelési vonalai között nem találunk. Ezen külön sávból azt lehet következtetni, hogy a Jupiter lékörében a földi légkör alkatrészin kívül más elem is foglaltatik, vagy legalább hogy a nyomás és hőviszonyai e légkörnek igen eltérnek. Egyenlítője táján ezzel párhuzamos sötétes sávok láthatók, ezek színképe az elnyelési vonalakat jóval erősebben mutatja, mint a világos helyek színképe, ezen tapasztalat megerősíti Herschel azon véleményét, hogy a Jupiter sűrű felhőkkel van borítva, melyek leginkább az egyenlítő táján szakadoznak fel, és a Jupiter szilárd részeit szemünk elé tárják. Ezen helyek színképének sötét vonalai tehát, minthogy a Jupiter magas légkörét kétszer megjáró fénysugaraktól támadnak, jóval erősebbek lehetnek. -… Színképén töbször észrevették, hogy a sötét vonalak kiszélesednek, egyesek szétválnak vagy teljesen eltűnnek, és pedig aránylag rövid idő alatt, ezen tünemény azt bizonyítja, hohgy e bolygó légkörében igen erős viharok dúlnak. Ezt a távcsövek is bizonyítják. néha 1-2 óra alatt egyes sávok feloszlanak, széleik kicsipkésednek, vagy hullámossá válnak, s oly mozgalom vehető rajtok észre, mintha a felhőket erős vihar űzné, forgatná. Schröter e Jupiterbéli orkánok sebességét 348 párizsi lábnak találta. (1888 Inczédy: Csillagászat)
Légköre igen sűrű. (1896 Bóbita– Gerevich: Fizika)
Körlége igen sűrű, melyben tisztán látható csíkok és foltok vannak, különösen az egyenlítő irányában széles szürke övvel látszik körülvéve lenni. (1897 Berecz: Csillagászati földrajz)
… Az egyenlítő általában fehér övvel van jelölve, a sarkok inkább kékesek. Az övek alakja és terjedelme nagyban változik. Ezen övek, sávok és foltok a bolygó hatalmas légköre mellett bizonyítanak, mely tele van párával s felhőkkel, melyek a tengelyen való gyors forgás következtében az egyenlítővel többnyire párhuzamosan helyezkednek el. (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
Úgy látszik, hogy a Jupiteren nagy háborgások mennek végbe. Légkörrel is bír, mely ... nagy és néha rögtöni változásoknak van alávetve, irtóztató viharok dühönghetnek ott, melyhez ha hosszávesszük nagy tengelyforgási sebességét, oly dolgok mehetnek ott végbe, melyekről fogalmunk sem lehet. (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
Hatalmas gömbjét gázburkolat övezi, melyben borzasztó viharok uralkodnak. Sőt a felületén néha feltűnő vörös foltok arra engednek következtetni, hogy tömege még nem is hült ki egészen. (1910 Bársony: Csillagászati földrajz)
Van légköre, (1918 Márki: Földrajz)
Felületét felhők borítják … (rajta) az egyenlítővel párhuzamos csíkok húzódnak végig. (1959-62 Bayer-Csada… Fizika)
Nincsenek rajta évszakok, felszínét nagy tömegű légkör veszi körül. Felhői sávokban helyezkednek el, valószínűleg a gyors tengely körüli forgás miatt. (1990-98 Kovács: Fizika)
Jellegzetes övei: az egyenlítővel párhuzamos sötét és világos sávok,. Erősebb távcsővel a sávrendszerekben különböző alakzatokat, köröket, elnyúlt ellipsziseket, füstgomolyokat lehet megfigyelni, amelyek hatalmas felhők, gigászi áramlások. (1997 Balogh Fizika)

Légköre anyaga
A Jupiter színképe mindazon elnyelési vonalakat feltünteti, melyek a légkör, különösen a gazdag vízgőz tartalom jelét képezik, sőt a vörös részben egy olyan fekete sáv is van, minőre sem a Nap színképében, sem a Föld légkörének elnyelési vonalai között nem találunk. Ezen külön sávból azt lehet következtetni, hogy a Jupiter lékörében a földi légkör alkatrészin kívül más elem is foglaltatik, vagy legalább hogy a nyomás és hőviszonyai e légkörnek igen eltérnek. (1888 Inczédy: Csillagászat)
Légköre főként ammóniagázból és metángázból áll. Légkörének hőmérséklete –110C. (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
Felszínét sűrű légkör borítja, amely főképp metánból és ammóniából áll. (1963-67: Vermes: Fizika)
Az óriásbolygók légköre legfőképpen molekuláris hidrogénből áll, van benne metán, és valószínűleg sok hélium, a Jupiter és a Saturnus légkör pedig ammóniát is tartalmaz. A távolibb bolygók légkörében ez valószínűleg kifagyott légkörükból. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
Hidrogénből és héliumból álló gáztömege a Nap keletkezése utáni időkben fúvódott ki a napszél által a napközeli bolygók és bolygókezdemények szilárd anyagából. (1998 Szili: Földön innen…)
Metánból, ammóniából, és hidrogénből álló vastag légköre miatt felülete nem látható. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz) (vörös folt???) -HH
Légköre nagyon nagy nyomású gázokból , főleg hidrogénből és héliumból áll. (+ részletek a légkörről, összetétel, sávok, hőmérs., Vörös Folt, hidrogénóceán (1998: Karácsonyi: Fizika (humán))
Ebben ammóniát, metánt, hidrogént, és héliumot fedeztek fel. (1990-98 Kovács: Fizika)
Légkörének jellegzetes alkotóeleme hasonlóan a másik három óriásbolygóhoz – a metán, a hidrogén, a hélium és az ammónia. (1997 Balogh Fizika)

Felszíni viszonyai, hőmérséklete
Tengelye majdnem merőlegesen áll pályája síksája, tehát minden pontján napéjegyenlőség vam, s mivel napja nagyon rövid, kicsiny az éjjeli lehülés, azért felületén örök tavasz virulhat. (1910 Bársony: Csillagászati földrajz)
Felszíni hőmérséklete igen alacsony, -130 fok. (1976 (Bratislava) Fuha – Kertész: Fizika)

Forgása
Nem szilárd testként forog: egyenltői részei gyorsabban, mit sarki részei. (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
Felületén sűrű fellegek láthatók, melyek a bolygó gyors forgása következtében az egyenlítővel párhuzamos sávokban helyezkednek el. Sűrű légkörében színképelemzés seígtségével metánt és ammóniát találtak. Légkörében valószínűleg hidrogén és hélium is előfordul. (1976 (Bratislava) Fuha – Kertész: Fizika)
A Jupiter rétegenként forog. Minél közelebb van a réteg a pólushoz, annál lassúbb a forgása. Hőmérséklete –145 fok. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)

Sűrűsége, belső szerk.
. Anyagának sűrűsége kisebb, minta Földé. (1896 Bóbita– Gerevich: Fizika)
Ugyanabból az anyagból alakult ki, mint a Nap, összetételük nagyon hasonló. A légkör és a felszín határán csak a sűrűség változik meg. Vastag, sűrű légkörében a felhők sávos elrendezést mutatnak. Legnagyobb légköri örvénye a Nagy vörös folt. (1999 Kereszti-Nemerkényi: A Föld és bolygótestvérei)
Központját kőzetmag alkotja. (1996 Muszta – Mohácsi: Földünk)
Szilárd felszíne nincs, a vékony légrétegből fokozatos az átmenet a folyékony hidrogénbe  ami a sűrűség növekedésével fémes hidrogénbe megy át. (1995 Dürr-Fábri…: Földünk-Környezetünk)
A szilárd központi rész a 143 ezer km-ből talán csak 30 ezer km. (1998: Karácsonyi: Fizika (humán))
A Jupiter magját feltételezhetően hatalmas sziklatömb alkotja. Itt a földi nyomás egymilliószorosa uralkodik. A sziklamagot szilárd hidrogén veszi körül, amelyen folyékony hidrogénóceán úszik, felette húzódnak a kristályos és gőz halmazállapotú felhőrétegek. (1997 Balogh Fizika)

Izzó
A Jupiter a Napól 0,04-szer annyi fényt kap, mint a Föld, mégis igen fényesnek tűnik föl, miből azt gyanították, hogy még mindig izzó állapoban van.  Azonban színképe, mely ezen állapotot semmiképpen el nem árulja, és azon tapasztalat, hogy holdjainak árnyékában a bolygó sötét marad, ezen gyanítást egyáltalán tarthatatlanná teszik. . (1888 Inczédy: Csillagászat)
Anyagának sűrűsége kisebb, minta Földé, tehát még izzó állapotban van. (1907 Bóbita Gerevich: Fizika)
Jupiter légkörében e gyors és heves változásokat a Nap melege nem okozhatja, mert az abban a távolságban 1/25 rszét teszi a Földáltal kapott melegségnek: ebből az következik, hogy Juoiter még izzó tömeg, vagy legfölebb vékony kéreggel van borítva és felületéről egyre-másra hányja az óriási ködtömegeket, melyek aztán övekké sorakoznak. (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
Még nem hűlt ki teljesen, s így azon szerves élet nem képzelhető, bár vize s atmoszférája is van; holdjain azonban lehetne élet, mert azok már magától a bolygótól is elég meleget kapnak. (1906 Lévay: Csillagászati földrajz) és (1914-21: Lévay: Fizika)
... Valószínűleg saját fénnyel is bír. Úgy látszik az egész bolygó laza tömeg, még nem szilárdult meg, mint a földünk. (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
Van légköre, s a felszínén néha feltünő vörös foltok arra engednek következtetni, hogy még le sem hült egészen. (1918 Márki: Földrajz)

Vörös Folt
A közel mult években a déli részen egy hosszúkás tojásdad alakú vöröses folt több éven át volt látható. … Ezen folt alkalmat adott a Jupiter tenely körüli forgásának pontos meghatározására. . (1888 Inczédy: Csillagászat)
Különösen híres a Nagy Vörös Föld, amit a távcső egyik tökéletesítője, Robert Hooke észlelt először 1664-ben. A felhőörvényeket ellentétes irányú, állandóan fújó orkán erejű szélviharok okozzák. (1998 Szili: Földön innen…)
Távcsővel fölfedezhetjük rajta a Nagy Vörös folt képződményt. … (1996 Muszta – Mohácsi: Földünk)
Jellegzetes képződmény a felszínén az ún vörös folt. (1990-98 Kovács: Fizika)

Egyéb
Erős mágneses tere van. (1990-98 Kovács: Fizika)
A bolygóról érkező erős rádiókitörések arra engednek következtetni, hogy  légkörében elektromos kisülésekől kisért viharok dúlnak. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz) 

Holdjai együtt
Az ő 4 test őrzőit először Simon Marius Brandenburgiai égvizsgáló fedezte fel, de Galilei 1610-ben (újra) felfedezte, és világ eleibe terjesztette, miért Hertruriai Nagyfejedelemtűl 1000 aranyat nyert jutalmul. Ezek a mi holdunknál 7-edfélszer nagyobbak. (1814 Katona: A Föld mathematikai lerása)
A Jupitert 4 kis darabont vagy hold kíséri. (1853 Schlödler: A természet könyve)
Négy holjda van, ezek közül az I. ... átmérője 529 mf, a II. 475, a II. 776, a IV. 664. . (1888 Inczédy: Csillagászat)
A holdakat már közönséges távcsővel lehet látni, e nélkül csak ritka éles szemmel. (1897 Berecz: Csillagászati földrajz)
Holdjain … lehetne élet, mert azok már magától a bolygótól is elég meleget kapnak. (1906 Lévay: Csillagászati földrajz)
A Jupiter holdjai maguk is tekintélyes égitestek: van közülük nagyobb is, mint a Merkur bolygó. Ha a Jupiter fénye nem zavarná, szabad szemmel is láthatnók őket. (1911-21 Farkas: Földrajz) 
Jelenleg 16 holdja ismert. …közülük az Iót, a Genümédeszt, az Európát és a Kallisztót még Galilei fedezte fel. (1997 Balogh Fizika)
Valóságos holdrendszer veszi körül, melynek négy legnagyobb tagját már a XVI. században fölfedezték (Galilei-holdak). (1997 Hajdu-Vidéki-Juhász: Füldönk környezetünk)

Io
A Jupiter Io nevű holdjának pedig hidrogénburka van. (1981-90k: Balogh-Tóth: Földrajz (Fakultatív))
A holdak többségének (nincs légköre), kivéve a Naptól távoli, Jupiter-típusú bolygók néhány nagy holdját (Io, Ganymedes, Titán). (1995 Dürr-Fábri…: Földünk-Környezetünk)
Az Io .. vulkánkitöréseiért bizonyára a Jupiter erős gravitációs tere is felelős. (1998: Karácsonyi: Fizika (humán))
Az Ion vulkános jelenségek zajlanak. (1998 Szili: Földön innen…)
A Jupiter egyik holdja,az Io, működő kénvulkánjairól vált nevezetessé. (1997 Hajdu-Vidéki-Juhász: Füldönk környezetünk)

Callisto
Rajtuk kívül (Titan és Io) esetleg még csak a Callistót burkolja légkör, mert sarki hósapkát figyeltek meg nála. (1981-90k: Balogh-Tóth: Földrajz (Fakultatív))
A második legnagyobb a Kallisztó, a mi holdunkra emlékeztető felszínével, becspódási krátereivel (kép) szintén halott táj. (1998: Karácsonyi: Fizika (humán))
A jéggel borított Callisto felszínén számos becsapódási nyom látható. (1998 Szili: Földön innen…)

Europa
Az Europa nevű hold felszínét v1ízjég borítja., látványra is a legsimább holndnak számít a Naprendszerben. (1998: Karácsonyi: Fizika (humán))
Az Europa is jéggel borított, de csak kevés krátere van. (1998 Szili: Földön innen…)

Ganymedes
A harmadik (Ganymedes) legnagyobb holdja a Jupiternek, a mi Holdunknál ötször nagyobb térfogatú. (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
A holdak többségének (nincs légköre), kivéve a Naptól távoli, Jupiter-típusú bolygók néhány nagy holdját (Io, Ganymedes, Titán). (1995 Dürr-Fábri…: Földünk-Környezetünk)
A legnagyobb a Ganümédesz. (1998: Karácsonyi: Fizika (humán))
A Ganymedes jégfelszínét repedések tarkítják. (1998 Szili: Földön innen…)

5. 
 (kézzel a négy áthúzva 5-re, kézírás: 1892-ben fedezte fel.. a Jup. 5. holdját. Fénye gyenge”) (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)

SZATUNRUSZ
Gyűrű leírása
Ő körülötte valami vékony ..  gyűrű szemléltetik (annulus Saturni) amely ő véle nem ragad egybe, hanem külön láttatik függeni őtőle.  (1814 Katona: A Föld mathematikai lerása)
Három gyűrűje van. A középső a legtömöttebb szerkezetűenk látszik, mert nem csak a legfényesebb, hanem a legsötétebb árnyékot is veti. . (1888 Inczédy: Csillagászat)
A Saturnust két fénygyűrű is környezi (1892 Gérecz: Földrajz)
A bolygók közül a legsajátosabb alkotású a Szaturnusz, amennyiben tömegét hármas gyűrű övezi. (1896 Bóbita– Gerevich: Fizika)
E bolygó különös s az egész naprendszerben egyedülálló sajátosságát azon kettős gyűrű képezi, mely azt az egyenlítő síksa irányában övedz, a mely e bolygónak társaitól oly igen elütő alakot kölcsönöz. E rejtélyes tüneményt csak távcső segélyévellehet látni; a kép melyet ilyenkor látunk, nem mindig ugyanaz…. (1897 Berecz: Csillagászati földrajz)
Sajátságos gyűrűrendszere – kettős gyűrűje – által tűnik ki.(Kézírás: “Hayhens felfedezte”) Szélességük 47200 km, vastagságuk azonban igen csekélly, 60-70 km). (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
A Szaturnuszt nevezetessé teszi az a széles fénygyűrű, mely körülötte látható; (1907 Ágh: Földrajz)
Nevezetes ezen bolygó a körülötte levő gyűrűről,melyről újabban azonban feltételezték, hogy több részből áll. A gyűrű szélesége kb 1978 mértföld, a beslőé 3974 s a hézagé 426, a sötét gyűrű szélessége 1881 mértföld. (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
Sajátsága az a lapos, széles, hármas gyűrű, mely a főbolygót övezi (kép). A gyűrűk résein át látszik a Saturnus gömbje. (1918 Márki: Földrajz)
Gyűrűje három övre oszlik, (1926 Ágh – Horváth et al: Földrajz)
A naprendszer csodája. Egyenlítője körül többszörös rétegű, szabadon lebegő gyűrű veszi körül. (1926 Magyar: Földrajz)
Egyenltője síkjában rendkívül széles, sík gyűrű veszi körül. (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
Az egyenlítő síkjában sík gyűrű-rendszer övezi. (1959-62 Bayer-Csada… Fizika)
Két igen nagy, de nagyon vékony gyűrűje van, (1963-67: Vermes: Fizika)
Egyedülálló képződmény a Saturnuszt övező lapos, több km vastagságú gyűrű. A gyűrű olyan széles, hogy ha anyaga tömör lenne, a földgolyó gurulhatna rajta. Valószínű méretük 1 cm és 1 m között változik. A gyűrűiben sötét, gyűrű alakú rések vannak, ezért beszélünk néha a Saturnus gyűrűiről.. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
Egyenlítőjét tüöbb koncentrikus övezetből álló gyűrű övezi, amely kering körülötte. A gyűrű szélessége kb. ötszöröse Földünk átmérőjének (60 ezer km) de vastagsága csak 1-2 km (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)
. Híres gyűrűszerrkezetéről a Voyager űrszondák csodálatos közeli képeket továbbítottak. (1995 Dürr-Fábri…: Földünk-Környezetünk)
A gyűrűrendszer három különálló részgyűrűre bomlik. (1990-98 Kovács: Fizika)
Látványossága a gyűrűrendszer, amely széles sávban övezi. . (1996 Muszta – Mohácsi: Földünk)
gyűrűjéről nevezetes. (1997 Hajdu-Vidéki-Juhász: Füldönk környezetünk)
Gyűrűrendszere … vékony, és kis mennyiségű anyagot tartalmaz.. (1997 Balogh Fizika)
Gyűrűje számos gyűrűrészletből tevődik össze, (1998 Szili: Földön innen…)

Gyűrű méretei
Szélességük 47200 km, vastagságuk azonban igen csekélly, 60-70 km). (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
A gyűrű szélesége kb 1978 mértföld, a beslőé 3974 s a hézagé 426, a sötét gyűrű szélessége 1881 mértföld. (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
A gyűrű szélessége kb. ötszöröse Földünk átmérőjének (60 ezer km) de vastagsága csak 1-2 km (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)

Részei méreter
… Valószínű méretük 1 cm és 1 m között változik. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
Apró testek sokmilliárdos tömegéből tevődik össze. A gyűrű szélessége kb. ötszöröse Földünk átmérőjének (60 ezer km) de vastagsága csak 1-2 km (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)
Legföljebb méteres, inkább azonban kisebb jégdarabokból álló gyűrűjéről nevezetes. (1997 Hajdu-Vidéki-Juhász: Füldönk környezetünk)
a gyűrűk 30-40 cm átmérőjű szennyezett jégdarabkákból állnak. (1997 Balogh Fizika)

gyűrű eredete
Gyűrűje mi légyen? … Sokan azt állítják, hogy számlálhatatlan sok kis holdaknak a serege az. Mások homályos testnek tartják. (1809 Varga Márton: A tsillagos ég…)
ő véle nem ragad egybe, hanem külön láttatik függeni őtőle.  (1814 Katona: A Föld mathematikai lerása)
Ennek alkatát még nem ismerjük. (1907 Ágh: Földrajz)
E gyűrűk valószínűleg apró holdacskákból állanak, melyek a főbolygó körül végzik keringésüket. (1918 Márki: Földrajz)
valószínűleg apró szilárd testecskékből áll. (1926 Ágh – Horváth et al: Földrajz)
… A.A. Bjelopolszkij akadémikus bebizonyította, hogy gyűrűje nem összefüggő test, hanem számos apró testecskéből áll, melyek holdakhoz hasolnóan Kepler törvényei szerint keringenek a bolygó körül. E testecskék száma oly óriási és oly közel vannak, hogy a mi látástávolságunkból összefüggő szalaggá folynak össze… (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A gyűrűk nem összefüggőek, hanem nagyszámú apró részekből állnak, amelyek mint holdak keringenek a Szaturnusz körül. E részek száma oly nagy, és oly közel vannak egymáshoz, hogy a Földről nézve összemosódnak és gyűrűnek látszanak. (1959-62 Bayer-Csada… Fizika)
apró kődarabok millióiból állnak. (1963-67: Vermes: Fizika)
apró meteor darabkékból és fagyott gázok kristályaiból áll. (1976 (Bratislava) Fuha – Kertész: Fizika)
. Egy tömör gyűrű nem lenne stabil, ezért apró részecskék halmazából kell állnia. Belopolszkij orosz tudós tanulmányozta a gyűrű színképét … amiből ... kiderült, hogy belső részecskéi gyorsabban keringenek, mint a külsők. … Valószínű méretük 1 cm és 1 m között változik. A gyűrűiben sötét, gyűrű alakú rések vannak, ezért beszélünk néha a Saturnus gyűrűiről. A gyűrű vagy az árapály hatására darabokra szakadt hold, ameluik túlságosan megközelítette a bolygót, vagy annak az anyagnak a maradéka, amelyből a holdak alakultak ki. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
Apró testek sokmilliárdos tömegéből tevődik össze. A gyűrű szélessége kb. ötszöröse Földünk átmérőjének (60 ezer km) de vastagsága csak 1-2 km (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)
. Spektroszkópiai mérésekkel igazolni lehetett, hogy a gyűrűk homokszem vagy legfeljebb kavics nagyságú részekből állnak, melyek körpályán keringenek a bolygó körül. Lehetséges, hogy a gyűrű a Szaturnusz egy felrobbant holdjának maradványa. (1990-98 Kovács: Fizika)
Legföljebb méteres, inkább azonban kisebb jégdarabokból álló gyűrűjéről nevezetes. (1997 Hajdu-Vidéki-Juhász: Füldönk környezetünk)
Gyűrűrendszere … vékony, és kis mennyiségű anyagot tartalmaz. Már a 19. században rájöttek arra, hogy a gyűrűket számtalan kis testecske alkothatja, melyeket a gravitáció a Szaturnusz körüli pályára kényszerít. A legújabb mérések szerint a gyűrűk 30-40 cm átmérőjű szennyezett jégdarabkákból állnak. (1997 Balogh Fizika)
anyaga főképpen por és jég, a Voyager szondák segítettek megismerni. A gyűrűk részecskéi tulajdonképpen miniholdak tömegének tekinthetők. (1998 Szili: Földön innen…)
A gyűrű anyaga vízjég és meteoritikus anyag (kődarabkék) (1998: Karácsonyi: Fizika (humán))
Elsősorban nagyszerű gyűrűrendszeréről nevezetes, melynek anyagát parányi jég- és kődarabok adják. . (1999 Kereszti-Nemerkényi: A Föld és bolygótestvérei)

forgás, lapult
Sarkainál horpadt, mert tengelye körl roppant sebességgel forog…. (1897 Berecz: Csillagászati földrajz)
. Gyors forgása miatt alapja eléggé ellapult. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)

sűrűságe
Anyaga ritkább, minta Földé. (1896 Bóbita– Gerevich: Fizika)
Könyebb a víznél. (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
Sűrűsége kisebb mint a Jupiternél sőt még a vízénél is (1995 Dürr-Fábri…: Földünk-Környezetünk)
Átlagos sűrűsége mindössze 0,7 g/cm3, a legkisebb a Naprendszerben. Ha megfelelő méretű tó lenne a Földön, a Szaturnusz úszna a felszínén. 

légkör
Színképe azt bizonyítja, hogy a Jupiterhez hasonló légköre van. Jó távcsővel az egyenlítő tájékán sötétes sávok láthatók. (1888 Inczédy: Csillagászat)
Felületén az egyenlítővel egyenközű csíkok mutatkoznak, melyek úgy látszik a bolygó légköréhez tartoznak. (1897 Berecz: Csillagászati földrajz)
Sűrű levegőburok övezi.. (1906 Lévay: Csillagászati földrajz)
Felületét sűrű felhők borítják. (1959-62 Bayer-Csada… Fizika)
Felszínén –180 fok a hőmérséklet. Vastag légköre a Jupiteréhez hasonló össetételű. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)
Sűrűsége kisebb mint a Jupiternél sőt még a vízénél is. Híres gyűrűszerrkezetéről a Voyager űrszondák csodálatos közeli képeket továbbítottak. (1995 Dürr-Fábri…: Földünk-Környezetünk)
Anyaga, szerekezete és légköre nagymértékben hasonlít a Jupiterhez. (1997 Balogh Fizika)
Ugyancsak a két bolygó közötti hasonlóságot erősíti a Szaturnuszon is megtalálható Nagy Vörös Folt. (1998: Karácsonyi: Fizika (humán))

izzó
A bolygó tömege még izzó állapotban lehet s csak vékony kéreggel van borítva (érvelés mint Jup.) 
 (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
Abból, hogy távolsága dacára igen erős fényű égitest, azt követlkeztethetik, hogy világosságát nem kizárólag a Naptól nyeri, hanem saját fénye is van. (1906 Lévay: Csillagászati földrajz)

HOLDJAI
TITÁN
Legnaguobb holdja (Titan) nagyobb Marsz bolygónál (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
A legnagyobb – a Titan – légköre ammóniából áll.  (1976 (Bratislava ) Fuha – Kertész: Fizika)
A Titan az egyetlen hold, amelynek vastag légköre van (metánból)  (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A Titán holdjának légköre nitrogénből vagy nemesgázokból áll…  (1981-90k: Balogh-Tóth: Földrajz (Fakultatív))
A Titan a Szaturnusz legnagyobb holdja. .. Felszínét sűrű nitrogén felhők borítják. (1998 Szili: Földön innen…)
Legérdekesebb a Titán, ami abból a szempontból kikvételes a Naprendszerben, hogy légköre van (1990-98 Kovács: Fizika)

Más
E udvartarrás külön érdekessége, hogy néhány hold azonos pályán kering. (1998: Karácsonyi: Fizika (humán))

MÉRFÖLDKÖVEK . … 

HOLD

Felszíne  
Hegyek-völgyek, foltok
“A hold csak puszta szemnek is nyilván kimutatja, hogy a földünkhöz mindenben majd hasonló égi test.  1809
A Hold felületén, távcsövön át vizsgála, világos és sötét részleteket látunk, változatos rajzban, eloszolva. Igen hihető, hogy a holdfelület eme fénylő helyei megvilágított kiemelkedések; hegyormok, a sötét, vagy szürkés foltok pedig (miket holdtengereknek hívnak) árnyas bemélyedések; síkok, völgyek. (1869 Szabó: A csillagászati .. földrajz )
Már szabad szemmel a Hold felületén foltokat vehetünk észre, távcsővel pedig hegyeket, völgyeket, kráterokat, fennsíkokat lehet tisztán megkülönböztetnünk. ..; mindenütt hegy és völgy nagyobbrészt egyforma a mi tűzhányó hegyeinkre emlékeztető alakulással, a Ujabban egyes pontokon némi változásokat vettek észre, igy a Linnéről elnevezett hegy egy időben nem volt látható, 1866 óta ismét feltűnt s mintha krátere növekedőben volna. A Plató hegy kráterében meg bozonyos színváltozásokat lehetett észlelni.. (1888 Inczédy: Csillagászat)
… Felületén hegyes és sík vidékek váltakoznak..).(188? Kovács J: A csillagászati földrajz…)
de hogy benne hegyek, völgyek, sőt terjedelmes síkságok vannak, az már bizonyos. .. Némely helyei homályosabbak, más helyei pedig világosabbak. Ezek a holdnak hegyei, völgyei és síkságai. 1892
A Holdnak felénk fordított részén már szabad szemmel is különféleségeket, nevezetesen kisebb s nagyobb fényes és homályos foltokat veszünk észre, melyeket régebben tengereknek tartottak. A távcső feltalálása óta azonban ismeretes, hhogy a holdfelületen jelentékeny emelkedések (hegyek) vannak, melyekek árnyékát tisztán fel lehet ismerni. .. némelyek menetelesek, mások meredek mélyedésűek. Ezen mélyedések homályos völgyek – régebben tengereknek tartattal – a felületen mint sötétebb foltok mutatkoznak, míg a hegyek ormai, melyektől a fénysugarak bőségesen visszaverődhetnek, a felület fényesebb részét képezik.  (1897 Berecz: Csillagászati földrajz)
Tácsővel köridomú sáncokkal körülvett mélyedéseket, szürkés sötét tereket és sötét barázdákat veszünk észre rajta. Nagyon mélyek: némelyeknek fenekét soha sem világítja meg a Nap. (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
Felszínén egyeneltlenségeket veszünk észre. A világosabb foltok hegyek,, a sötétebbek völgyek. (1927 Hézser: Földrajz)
A sötét foltok síkságok, a világosak több ezer m maasságot elérő hegyhátak. Jellegzetesebb felszíni formái (1998 Jakucs)

Hegy, 
Néhutt  (sic) hegyláncok, hegyhátak is szemlélhetők. Elágazások s hegyindák gyérebbek, de magán álló, meredélyes kúpok nem ritkák. Könnyebb áttekintésül e hegységeket s holdterületeket a csillagászat nevekkel is ellátta: ilyenek  Mare crisium, Lacus mortis nevű síkok, az Alpes, Appeninus, Caucasus nevű hegyek stb. A leghatalmasabb hegyvidék a holdsarkaknál, különösen a déli sark körül terjed el, melynek ormai örök napsugárban fénylenek. (1869 Szabó: A csillagászati .. földrajz )
A hegyektől vetett árnyékok is tisztán kivehetők,… (ezekből) ítélve a holdbéli hegyek magasabbak, mint a Földön levők. A hegyek éles, szegletes vonalúak, minta Földön a kősziklálk (ábra).(188?
a hegyek ormai, melyektől a fénysugarak bőségesen visszaverődhetnek, a felület fényesebb részét képezik.  (1897 Berecz
A Hold felülete hegyes, völgyes … Hegyei magsságra nézve vetekednek a Föld hegyeivel is, mert vannak olyan hegyek, melyek 7500 méter magasságra is emelkednek; a hegyek magasságát azok árnyékából mérték meg. (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
Hegylánca csak három van: a Kaukázus, az Appenninek és az Alpesek. (1926 Ágh – Horváth et al: Földrajz)
A hegyek magasságát árnyékuk hosszából kiszámíthatjuk, általában 8-10 km magasak. A holdhegyek tehát viszonylag magasabbak, mint a földi hegyek. (1959-62 Bayer-Csada… Fizika)
kopár felszínét hegyek borítják. (Tábla) (1963-67: Vermes: Fizika)
A … hegységek magssága eléri a 8000 m-t is, csaknem minegyik különálló csúcsokból áll. (1976 (Bratislava) Fuha – Kertész: Fizika)
Van rajta néhány hegyvonulat is. Ezeket a földiekhez hasonlóan Alpoknak, Kaukázusnak stb nevezik. A hegyek magassága eléri a 9 km- (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A hegyek részben ősrégi kráterek peremmaradványai, de nem zárható ki a holdkéreg-mozgások révén kialakult formák sem (1998 Szili: Földön innen…)

Űrszonda, ember
Túlsó oldalát csak azóta ismerjük, hogy a szovjet Lunyik-3 holdrakéta fényképfelvételt készített róla (ábra).
(1963-67: Vermes: Fizika)
A tulsó részt csak részben sikerült feltérlképezni a szovjet interplanetáris állomás (amelyet 1959. okt. 4-én bocsátottak fel) fényképei alapján. 1969. júl. 21-én 3 ó 56 p-kor a Hold felszínén űrhajó állt meg emberekkel. Elsőnek Neil Armstrong amerikai űrhajós, negyed órával képőbb Edwin Aldrin szállt ki az űrjhajóból. Ezzel megkezdődött a Hold közvetlen tanulmányozása az élő emberrel. (Lunyik 16 szonda: önm,űködő mintavétel HH) (1976 (Bratislava) Fuha – Kertész: Fizika)
1969 óta az USA űrhajósai több ízben leszálltak rövid időre a Holdra, majd sikeresen visszatértek a Földre. Jártak, sőt utaztak a Hold felszínén, ahol különböző kélszülékeket állítottak fel és hagytak rajta. ... Sok holdkőzetmintát hoztak magukkal. A holdi kőzetek nagyon hasonlítanak a földiekre, de van sok, csak a holdi ásványokra jellemző sajátságuk is. A szovjet tudósok a Hold különböző részeiről szereztek kőzetmintákat, automataák segítségével, amelyek földi parancsra vettek kőzetmintákat, és téretek vissza velük a Földre. Mi több, szovjet holdjárkat is küldtek a holdra, amelyek sok tudományos mérést valamit talajanalízist végeztek… A földről rádió útján irányított holdjáró lépésről lépésre haladt a talaj jellege szerint, közben a táj képét közvetítette a Földre. A szovjet tudománynak és az emberiségnek ez az óriási vívmánya nemcsak mint az emberi és és technika korlátlan lehetőségeinek bizonyítéka fontos, hanem mint más égitestek fizikai visznyainak közvetlen tanulmányozása is. .. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
 (1998. márc. 5-én a NASA hivatalosan közölte, hogy a Lunar Prospector űrszonda jelentős mennyiségű vizt talált a Hold mindkét pólusán). (1998 Szili: Földön innen…)
Az első ember, aki leszállt a Holdra az Appolló-11 űrhajó holdkompjáról, Neil Armstrong amerikai űrhajós volt 1969. júl. 21-én. . (1996 Muszta – Mohácsi: Földünk)
A Holdra lépett űrhajósok lábnyomai (1969 és 72 között 6 expedíció 12 utasa járt ott) millió évekig meg fog maradni. (1997 Hajdu-Vidéki-Juhász: Füldönk környezetünk)
Appollo utasai: 1969. VII. 16). (1997 Balogh Fizika)

Kráter
Igen számosak a holdban az ún. gyűrűhegyek. 1853
A holdbeli hegységek legtöbbjei úgy tűnnek fel, mint köralakú hegy-sáncok, melyek többnyire hirtelen alámeredő lejtejikkel, kerek völgymedencéket zárnak kebelökbe, s e katlan fenekéről sök helyütt, egy külön, alapcsonyabb hegykúp emelkedik ki. …1869
A hegységek körrajza rendesen gyűrűalakú, mint a Földnek vulkanikus vidékein 188x
A Hold felülete igen nagyszámú úgynevezett gyűrűhegyekkel bír, melyek kialudt tűzhányóknak látszanak. Általábn a Hold felülete roppant vulkáni erők hatásának nyomait mutatja. (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
Hegyei általában kétfélék, hegyláncok és gyűrűhegységek, körsáncalakú mélyedések, melyek minden oldalról zárt mélyedéseket öveznek körül, s melyeket, bár helytelenül, tűzhányóink torkával hasonlítanak össze 1897 berecz
A (gyűrűalakú hegyek) valamint a rendkívül fényes, alacsony kráterek, amelyek száma mintegy 50.000, vulkánikus eredetet árulnak el. 1911 Lévay
A többi gyűrűalakú sánc, vagy holdkráter, amelyeknek mindegyike ez mélyedést övez, melynek közepén egy alacsonyabb kiemelkedés van. Számuk vagy 50,000-re tehető. (1918 Márki: Földrajz)
A Hold hegyei sajátságos alakú gyűrűhegyek, melyek leginkább a mi vulkáni kráterjeinkhez hasonlítanak. (1926 Ágh – Horváth et al: Földrajz)
Hegyei gyűrűalakú sáncokhoz hasonlók; valószínűleg vulkános eredetűek.. (1927 Hézser: Földrajz)
Ma köralakjuk miatt rendszerint cirkuszoknak nevezik. ... Feneke elég sima, a környező gyűrűalakú hegyvonulatok azonban igen bonyolult szerkezetűek. A Hold cikruszai – kráterei –nagyon kevéssé hasonlítanak a Föld vulkanikus krátereihez. … Átmérőjükhöz képest igen kis mélységűek, lapos tányérhoz hasonlítanak. (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A teraszos peremmel és középütt központi helyet elfoglaló kisebb csúcsokkal észlelhető nagyobb képződményeket körhegységnek nevezük. (1976 (Bratislava) Fuha – Kertész: Fizika)
A Hold világosabb részei a “kontinensek”... Ezeket 10 km-is felemelkedő köríves lánchegységek, gyűrű alakú hegyek nagy tömegben vulkáni kráterhez hasonló felszíni formák tagolják. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)
A felszínt tagoló 10 km-is felemelkedő hegységgyűrűk és a számtalan vuulkáni kráterhez hasonló felszínforma. (1999 Kereszti-Nemerkényi: A Föld és bolygótestvérei) – 
A kráterek átmérője mikroszkopikustól akár 20 km-ig is terjedhet. A 20 km-nél nagyobbat gyűrűs hegységnek nevezzük. Előfordul, hogy középpontjában hegy található.. A teraszos kráteroldalakat és a központi csúcsot a becsapódás után visszahullott anyag hozta létre. A hold látható felén több, mint háromszázezer 1 km-nél nagyobb kráter fordul elő. … (1998 Szili: Földön innen…)
Közel 4000 olyan kráter van, melyek átmérője meghaladja a 10 km-t. (1997 Balogh Fizika)

Aktivitás
Ujabban egyes pontokon némi változásokat vettek észre, igy a Linnéről elnevezett hegy egy időben nem volt látható, 1866 óta ismét feltűnt s mintha krátere növekedőben volna. A Plató hegy kráterében meg bozonyos színváltozásokat lehetett észlelni. Ha valódikak is e változások, mégis a Holdat úgy tekinthetjük már, mint egy kihalt égitestet. (1888 Inczédy: Csillagászat)
A Hold nem teljesen holt világ: 1958-ban Kozirjev szovjet csillagász az Alphonsus kráterben a Hold mélyéből eredő gázkitörést figyelt meg. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)

Tenger
A sötét, vagy szürkés foltok pedig (miket holdtengereknek hívnak) árnyas bemélyedések; síkok, völgyek. (1869 Szabó
Ezen mélyedések homályos völgyek – régebben tengereknek tartattal – a felületen mint sötétebb foltok mutatkoznak, 1897
A hegyeken kívül előforduló rónaságokat is tengereknek nevezték el, mert régebben azt hitték róluk, hogy tengerek. Újabb időkben azonban meggyőződtek, hogy azok nem vizek, sőt még nemcsak a víznek, hanem még a levegőnek sem tudták létezését észrevenni, amit az is bizonyít, hogya Hold felületein felhőket, sem vízpárákat nem észlelhettek. (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
(A tengerek) valójában nem tengerek, mert hiszen a holdon víz nincsen, hanem sík területek, amelyek helyén csakugyan lehettek tengerek, mert jó távcsövön át nézve széleikben a víz hatásának nyomait látjuk. (1914-21: Lévay: Fizika. Ezt a mondatot kivéve azonos a korábbi kiadásokkal)
A sötétebbek (foltok) völgyek. (1927 Hézser: Földrajz)
(A tengerek) a valóságban enyhén hullámos felületek, amelyek köves sivatagokra vagy a földi tűzhányókat körülvevő lávamezőkre emlékeztetnek. (1976 (Bratislava) Fuha – Kertész: Fizika)
A Hold felszínén szabad szemmel sötét színű medencék és magasan fekvő fennsíkok különböztethetők meg. A medencéket lávaömlések töltik ki. Felszínük egyhangú síkság. (1981-90k: Balogh-Tóth: Földrajz (Fakultatív))
Felszínén szabad szemmel is látható, “tengereknek” nevezett sötétebb részekben nincs víz,  egyhangú felületüket vastag porréteg borítja. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)
Felszínén szabad szemmel is látható tengereknek nevezett sötétebb részek egyhangú felületét vastag por borítja. (1999 Kereszti-Nemerkényi: A Föld és bolygótestvérei) 
A tengerek megszilárdult lávafolyamból álló kiterjedt sík vidékek. Anyaguk bazalt. (1998 Szili: Földön innen…)
Jellegzetes elemei a holdtengerekenek nevezett hatalmas síkságok. Ezeket finom por tölti ki. (1997 Balogh Fizika)
A “holdtengerek” óriási lávafolyamok maradványai. (1998 Jakucs)

Fennsíkok
Igen hihető, hogy a holdfelület eme fénylő helyei megvilágított kiemelkedések; hegyormok, (1869 Szabó: A csillagászati .. földrajz )
A hegyek ormai, melyektől a fénysugarak bőségesen visszaverődhetnek, a felület fényesebb részét képezik.  (1897 Berecz: Csillagászati földrajz)
A világosabb foltok hegyek,, a sötétebbek völgyek. (1927 Hézser: Földrajz)
A fennsíkokon a kráter és a nagy átmérőjű gyűrűshegy az uralkodó felszzíni forma. (1981-90k: Balogh-Tóth: Földrajz (Fakultatív))
A Hold világosabb részei a “kontinensek”... Ezeket 10 km-is felemelkedő köríves lánchegységek, gyűrű alakú hegyek nagy tömegben vulkáni kráterhez hasonló felszíni formák tagolják. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)
A Hold világosabb részei a kontinensek. A felszínt tagoló 10 km-is felemelkedő hegységgyűrűk és a számtalan vuulkáni kráterhez hasonló felszínforma legnagyobb része meteorbecsapódások következménye. . (1999 Kereszti-Nemerkényi: A Föld és bolygótestvérei) 
A kontinensek inkább hegyvidéki vagy fennsík jellegűek, szakadékok, kráterek ezreivel tarkítva.. (1998 Szili: Földön innen…)
A sötét foltok síkságok, a világosak több ezer m maasságot elérő hegyhátak. (1998 Jakucs)

Sávok, barázdák
Látunk még barázdákat is Hold felületén, ezek mint sötét szalagok terülnek el és repedéseknek látszanak. A kráterek leginkábba Tycho nevű gyűrűhegyet övezik. Ebből indulva már szabad szemmel is láthatók sokszor 3000 km hosszú és 30 km széles fénysávok is, amelyek eredetét nem tudjuk biztosan, némelyek porhanyós kőzettörmeléknek tartják. (1911 Lévay: Csillagászati .. földrajz)
.Telihold idején …. fénysugarak tünnek a szemünkben (pl. Tycho-cikrusz). ... Feltételezik, hogy ezek aránylag sekély vulkanikus hamulerakódások.. (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A tengereken számos barázdát és szakadékot figyelhetünk meg: ezek hossza gyakran több száz km. (1976 (Bratislava) Fuha – Kertész: Fizika)
A Tycho kráterből radiálisan szerteágazó fényes sugarak (láthatók).. E sugarakat számtalan fényes falú apró kráter alkotja. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
 (a kráterekből kifutó) világosan fénylő sugarak a fiatal becsapódások következtében kivetett világosabb színű kőzetekből állnak. .. (1998 Szili: Földön innen…)

Erózió
A holdhegyek tehát viszonylag magasabbak, mint a földi hegyek. Ennek az a magyarázata, hogy a Holdnak nincs légköre . Nincs erózió, amely a hegyeket koptatná. (1959-62 Bayer-Csada… Fizika)
A fő felszínformáló erő a hőingás, valamint a holdra hulló meteoreső: Ezek intenzitása azonban nem vethető össze a földi felszínalakulással. A Holdra lépett űrhajósok lábnyomai (1969 és 72 között 6 expedíció 12 utasa járt ott) millió évekig meg fog maradni. (1997 Hajdu-Vidéki-Juhász: Füldönk környezetünk)
A levegő és a víz hiánya azt is jelenti, hogy nincsenek olyan romboló erők, melyek a Föld felszínén az egyenetleségeket eltüntetik. (1990-98 Kovács: Fizika)

A felszín lerása
napsütött rész vakító fényével, és az árnyékos résznek, a dispensio által nem enyhített, teljes sötétségével. . a Holdat úgy tekinthetjük már, mint egy kihalt égitestet, melyen minden élettevékenység, mozgás szünetel, vagy egészen megszünt, hol a szilárd halmazállapot az ő merev, élettelen mozdulatlanságával uralkodik. Kietlen egyhangú, élet, mozgás nélküli a Hold fölülete (1888 Inczédy: Csillagászat)
A holdról nézve … újhodkor a Hold lakóira nézve földtölte, höldtöltekor földújság van, stb. 1897
… A köralakú mélyedések … Nagyon mélyek: némelyeknek fenekét soha sem világítja meg a Nap. (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
A Nap majdnem két hétig süti a Hold egy és ugyanazon oldalát; A Hold felületén tehát folytonos síri csend és dermesztő hideg uralkodik, melyet sem a szélrohamok, sem a zivatarok dühöngései, sem a tengerek, s folyók áradásai, sem az élő lények zaja meg nem zavarnak. (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
Teljesen kihült, kihalt égitest. (1927 Hézser: Földrajz)
Felszínén meteorit ütötte kráterek, hegyek és síkságok látható.. (1996 Muszta – Mohácsi: Földünk)
Felszínét meteorbecsapódásokkal keletkezett kráterek, kő és porsivatagok és hegyek (a legmagasabbak a Himalájával vetekednek) kusza szövevénye borítja. A Holdra lépett űrhajósok lábnyomai (1969 és 72 között 6 expedíció 12 utasa járt ott) millió évekig meg fog maradni. (1997 Hajdu-Vidéki-Juhász: Füldönk környezetünk)
Felszínén hegységek, kráterek, lapos síkságok (vannak). (1990-98 Kovács: Fizika)

Hőmérséklet
A Nap majdnem két hétig süti a Hold egy és ugyanazon oldalát; ennélfogva az nagyon felmelegszik, s mint a csillagászok (Herschel, Humboldt) állítják, a Földre is sugározza melegét, mely azonban csaka  Föld légkörének legfelső részére van befolyással. … (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
A félnapos nappal és éjjel közt 200 C hőmérséklet különbség is van. (1918 Márki: Földrajz)
hőmérs: 120 -  -160C –51-53VV

Kráterei eredete
A hold hegyeinek vulkáni eredetét majdnem bizonyosnak mondhatjuk. 1853
Hegyei általában kétfélék, hegyláncok és gyűrűhegységek, körsáncalakú mélyedések, melyek minden oldalról zárt mélyedéseket öveznek körül, s melyeket, bár helytelenül, tűzhányóink torkával hasonlítanak össze, (kézírás: “vulkán képződésű hegyek”) 1897
… A köralakú mélyedések régen kialudt vulkánok kráterei. A Hold hegyei vulkáni eredetűek. Az óriási gyűrűhegységek zilált alakja s a kráterek roppant száma azt bizonyítják, hogy a Hold még iszonyúbb és rombolóbb vulkáni működésnek volt színtere mint a Föld. A Holdon a forró lávák rétegeket képezve nem simultak el, hanem a kisebb nehézségi erőnél fogva megmerevedve magas sáncokat és falakat alkottak. Az összes sötét és szürkés foltjait a Hold síkságainak tartják, az ezeken látható hatalmas repedések és barázdák szintén vulkáni működésnek az eredményei. (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
A (gyűrűalakú hegyek) valamint a rendkívül fényes, alacsony kráterek, amelyek száma mintegy 50.000, vulkánikus eredetet árulnak el. (1911 Lévay: Csillagászati .. földrajz)
Igen nagyszámú úgynevezett gyűrűhegyekkel bír, melyek kialudt tűzhányóknak látszanak. Általábn a Hold felülete roppant vulkáni erők hatásának nyomait mutatja. (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
A Hold hegyei sajátságos alakú gyűrűhegyek, melyek leginkább a mi vulkáni kráterjeinkhez hasonlítanak. (1926 Ágh – Horváth et al: Földrajz)
Ezek a kráterek vulkanikus eredetűek, melyek még akkor keletkeztek, mikor a Hold folyékoy anyagát gyenge kéreg vonta be s a Föld erős vonzása következtében e vékony kéreg repedésein minduntalan előbuggyant a Hold belsejének folyós anyaga. (kép) (1918 Márki: Földrajz)
A holdcirkuszok gyűrűalakja (eredetére) két feltevést ismerünk. Az egyik szerint ezeket a krátereket nagy köveknek (meteoritoknak) a bolygóközi térből a Holdra való esése okozta… A másik szerint ősidőkben lefolyt hatalmas vulkanikus működések hatására keletkeztek,. Bizonyos feltételek között ezek a működések nem kitörésekben, hanem lávaömlésekben nyilvánultak meg. E feltevés szerint, amit A P Pavlov akadémikus, szovjet csillagász dolgozott ki, holdcirkuszok kihült lávatavak. (1951-53 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A krátereket kétféle erő, belső (vulkanikus) és külső (nagyméretű meteoritok becsapódásából eredő) hozta létre. (1976 (Bratislava) Fuha – Kertész: Fizika)
A hegyek kialakításában valószínűleg belső és külső erők működtek közre Nem kétséges, a tektonikus és vulkáni jelenségek szerepe. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
A regolitot elképesztő méretű bolygókezdemény-záport hozta létre a Hold kialakulásával egyidőben. … Ezeket a (krátereket) képződményeket legtöbbször meteoritek becsapódása alakította ki. … A kráterek kisebb hányadához tartozó koncentrikus kráterek nem becsapódás nyomán, hanem a Hold egykori vulkánossága által keletkeztek. … ( (1998 Szili: Földön innen…)
Keletkezésük meteorbecsapódásnak közszönhető (mert: légkör hiánya HH). (1997 Balogh Fizika)
Jellegzetesebb felszíni formái .. a gyűrű alakú hegyek, és a kráterek. Azt gondolhatnád, hogy ezeket vulkánosság hozta létre. Nos, a Hol felszínén – korai időszakában – csakugyan volt vulkáni működés. A “holdtengerek” óriási lávafolyamok maradványai. Azok a hatalmas sebhelyek azonban, melyek a kör alakú vulkáni kráterekre emlékeztetnek, nem mások, mimt óriási erővel becsapódó meterorok által létrejött mélyedések. (1998 Jakucs)

Talaja
A regolitot elképesztő méretű bolygókezdemény-záport hozta létre a Hold kialakulásával egyidőben. (1998 Szili: Földön innen…)

Légköre és vizei
Hogy a Hold csupa kősziklából állna, vagy valami kiégett vulkanus volna, amelyben többnyire semmi víz, vagy csak kevés lévén, a Nap melege semmi gőzt nem húzna fel, mint némelyek vélekednek, nem hihető. Az ő benne levő homályosabb és világos részek ellenkezőt mutatnak.  1814
.. A hold nincs légkörnnyel körülvéve és kételkedhetnők benne, hogy a holdon víz volna.. 1853
Holdunknak.. légköre nincsen. S minthogy ily lég egyik lényeges eleme s föltétele a viznek s tüznek, innét az is következik, hogy a Holdban tűz és víz (tengerek, folyók, felleg, köd, hó, eső stb) szintén hiányzanak. …. (1869 Szabó: A csillagászati .. földrajz )
Észrevehető légköre nincs. … Ha légkör nincs, akkor víz sem lehet rajta, mert annak az üres térben el kellene párolognia. A sötét foltok sem lehetnek ezért tengerek, hanem sík szárazföldek. A hegyek éles körvonalai is azt mutatják, hogy azok formálásában a víznek simító hatása nem működött..(188? Kovács J: A csillagászati földrajz…)
A mélyedések egyikében sincs látható nyoma valamely híg folyadáknak, azon körülmény pedig, hogy az állócsillagok a Hold által elfödetnek, ennek széléhez érvén fényükből mitsem veszítenek, arra mutat: a Holdnak csak igen ritka légköre lehet.1897
Nincs sem légköre, sem vize, ennélfogva sem állati, sem növényi élet nem lehet rajta. (csillagfedés, vízpárolgás nem látszik, nincs mállás, és ülepedés HH). (1902 Baló – Miklós: Csillagászati földrajz)
Légköre nincsen. Vizek sincsenek a Hold felületén. (1911 Lévay: Csillagászati .. földrajz)
A Hold felületein felhőket, sem vízpárákat nem észlelhettek. (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
A Holdon sem levegő, sem víz nincsen, fénytörés sem lehetséges. (1918 Márki: Földrajz)
Tudjuk, hogy sem levegője, sem vize nincsen (1926 Ágh – Horváth et al: Földrajz)
Levegője és vize nincs. (1927 Hézser: Földrajz)
Nincs levegője és vize. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)
A Hold felszíni környezetéből egyaránt hiányzik a légkör és a víz (1998. márc. 5-én a NASA hivatalosan közölte, hogy a Lunar Prospector űrszonda jelentős mennyiségű vizt talált a Hold mindkét pólusán). (1998 Szili: Földön innen…)
Nincs légköre, hisz a szökési sebesség mindössze 2,4 km/s, s a molekulák termikus mozgása elég ahhoz, hogy elhagyják a Holdat. Hasonló okból nincs víz sem. (1990-98 Kovács: Fizika)
(hőingás: 100- -150C. (1997 Balogh Fizika)

Térképezése, névrajz
… Schröter Lilienthalban, Selenotopograhia nevű munkát adván ki 1791-ben. A holdban levő hegyek magasságait, a gödrök  vagy kiégett vulkánusok magasságait is meghatározta. (1814 Katona: A Föld mathematikai lerása)
Könnyebb áttekintésül e hegységeket s holdterületeket a csillagászat nevekkel is ellátta: ilyenek  Mare crisium, Lacus mortis nevű síkok, az Alpes, Appeninus, Caucasus nevű hegyek stb. (1869 Szabó: A csillagászati .. földrajz )
a Hold felületéről pontos térképet készítenek, melyek becsét az ujabb fotografiai felvételek nagyban emelik. Ezen térképeken megtartották a régi elnevezéseket: Mare serenitális, Mare tranquillitatis stb, habár ezen tengereknek nevezett területek ép oly szilárd kőzetek, mint a többi, csakhogy a fényt kevésbé verik vissza . (1888 Inczédy: Csillagászat)
Jelenleg már igen pontos holdabroszokkal rendelkezünk, melyeken a hegyeknek s völgyeknek legkülönbözőbb neveivel találkozunk; melyek jobbára földi hegyek tengerek csillagászok és jeles férfiak neveitől vannak kölcsönözve.  1897
A hegyek magasságát azok árnyékából mérték meg. Újabban igen sikerült holdfényképeket készítenek. A hegyeket nevekkel látták el; (1907: Bellagh: Kísérleti fizika.)
A Hold felénk fordított érsze pontosan fel van mérve és térképezve, a tulsó részt csak részben sikerült feltérlképezni a szovjet interplanetáris állomás (amelyet 1959. okt. 4-én bocsátottak fel) fényképei alapján. (1976 (Bratislava) Fuha – Kertész: Fizika)
Van rajta néhány hegyvonulat is. Ezeket a földiekhez hasonlóan Alpoknak, Kaukázusnak stb nevezik. (1976-81 Voroncov-Veljaminov: Csillagászattan)
MERKÚR
(A naphoz közel van, ezért nehezen figyelhető meg, a legkisebb bolyógó, fényváltozásai  -sokszor előfordul, de ezt kihagytam- HH)

Tengely körüli forgás
24 ó 5 p 1853, 1869
Tengelye körül annyi idő alatt fordul meg, amennyi idő alatt keringését végzi a Nap körül. 1906, 1914-21
Tengelyforgása nincs 1907 Ágh
24 óra 5 perc 1907 Bellagh
Tengelyforgási ideje 87 n 23 ó. 1910
A forgás és keringés ideje egyezik 1911-21
Tengely körüli forgásának tartama egyenlő napkörüli keringése idejével 1951-53
megegyezik a keringési idejével (88 nap) 1959-62
Csillagnapja 58 nap 1976-81
Tengelyforgása 59 földi nap 1998 Szili

Légköre
a Föld légköréhez hasonló gázburok környékezi 1888
Több jelenség is bizonyítja, hogy légköre van 1896-1907
Hogy légkörrel bír, kétségen kívül áll. Az utolsó együttálláskor ugyanis egészen sötét része van felénk fordulva, a negyedikben pedig félig megvilágított, félig pedig a sötét, s ez utóbbi helyezetében a Naphoz fordult D gyanánt mutatkozik; ilyenkor a fényhatár nem szabatos, hanem csak lassanként megy át az éjhomályba, azaz van rajta reggeli és esteli szürkület, ami nem volna lehetséges, ha légkörrel nem bírna. 1897
Sűrű atmoszférája van 1906,  1914-21
Légköre nincs 1959-62
Sok jel mutat arra, hogy van légköre, de ezerszer ritkább, mint a földé. 1976-81
Légköre rendkívül ritka. (1981
A Naphoz való közleség miatt gyakorlatilag nincs légköre. 1998 Szili
Lényegében nincs légköre. 1999 Kereszti
Légköre nincs. 1996 Muszta
Forró felszínéről a légkör lényegében elillant 1997 Hajdu-Moharos
Légköre gyakorlatilag nincs 1998 Karácsonyi
Légköre gyakorlatilag nincs a Naphoz való közelsége és kis tömege miatt 90-98 Kovács
A bolygó légköre nagyon ritka, ezért légkörében nem égnek el a meteorok, felszínét becsapódási kráterek szabdalják 1997 Balogh

Felszíne
Felületén nagy hegyeket észleltek 1896-1907
Mivel pedig phasisainak kivilágítási határa nem szabályos, hanem inkább fogas, mi csakis magas tárgyak árnyékából eredhet, következik, hogy ezen bolygón igen magas hegyek léteznek, melyek egyike Scröter számításai szerint 19000 m-nyi magassággal bír. 1897
Változatainak kivilágítási határa fogas, csipkézett, mi csak magas tárgyak árnyékától eredhet., Ezekből Merkur magas hegyeire lehet következtetni. (kézírás: Schröder: 20,000m magas) 1902
Teleszkópon keresztül… felületük majdnem semmilyen részlete sem vehető ki. 1951-53 (orosz)
Felületén elmosódott, fonálszerű alakzatok láthatók, amelyek több napon át változatlanul megfigyelhetők. 1959-62
Felületén sötét és világos foltok észlelhetők, melyeknek kölcsönös helyzete nem változik 1976 Pozsony
Felszíne kopár. (1963-67)
Felszínét oly sűrűn borítják a gyűrűs hegyek és kráterek, hogy a fényképeken sinte meg sem különöztethető a Hold felszínétől. 1976-81
felszíne kráterekkel van borítva. 1983-2000
Felszíne megdöbbentően hasonlít a Holdéhoz.: sötét kőzetek és kráterek borítják. Ezt csak a 1974-75-ben mellette elhaladó Mariner-10 felvételeinek megismerése óta tudjuk. Nemcsak becsapódási kráterek tízezrei, de hosszanti barázdák , árkok, vetődések is tarkítják. 1998 Szili
Legjellegezetesebb képződményei a holdkráterekhez hasonló különböző méretű gyűrűshegyek 1999 Kereszti
Fényképein kietlen, szikás kráterekkel szabdalt táj látható.1996 Muszta
a bolygót nagyrészt kráterszerú becsapódási formák borítják 1997 Hajdu-Moharps
Felszínéről először 1974-ben kaptunk képet egy amerikai űrszonda felvételei alapján. Élettelen, a Holdéhoz hasonló táj. A felszínt zavartalan ostromló meteoritok, kráternyomok (színes melléklet) és talán vulkáni tevékenység (TEKTONIKUS?? HH) felszíni nyomai teszik holdszerűvé felszínét.  1998: Karácsonyi
Felszínét csak durván ismerjük, mivel nehéz megfigyelni a Nap közelsége miatt. Közvetett mérésekből tudjuk, hogy méreteihez képest magas hegységek találhatók rajta., (1990-98 Kovács

Hőmérséklet
a nap felöli félgömbön 400 fok, a másikon mélyen fagypont alatt vana hőmérséklet 1976 Pozsony
A napsugarak által ért oldala nagyon forró , a túlsó oldala nagyon hideg 1963-67
Nappali felén +300 fokot mértek. 76-81
Napsütötte felszíne elviselhetetlenül forró. 1996 Muszta
Nappalai és éjszakái közt 430 és –180 fok 600 fok hőingadozás van- 1998 Karácsonyi
Nagyon magas felületi hőmérséklete. 90-98 
napos oldalának felszínén a hőmérséklet 400 fok körüli, az éjszakai oldalon a hőmérsélet –170 C alá csökkenhet 1997 Balogh

Egyéb
A pályája – bár kismértékben, de jól mérhetően -  elfordul a Nap körül. A jelenség magyarázatát az űrutazások és a csillagászat szempontjából talán legjelentősebb fizikai elmélet, a relativitáselmélet adja. (1997 Balogh Fizika)

VÉNUSZ
(Naphoz közel látszik: és a holdhoz hasolnló fázisok: kihagytam) 

Felszíne / pokol
De la Hire … magas hegyeket fedezett föl benne, és ezeket Schröter úr is nem régen látta. 1809
E bolygón … magas hegyek vehetők észre. 1853
Felületén magas hegyek vannak 1896-07
. Sarlójának belső s általában megvilágított szlén apró egyeneltlenségeket észlelte, tehát e bolygó felülete sem egyenletes, hanem magas hegyekkel fedett. 1902
Schröter szerint e bolygón is magas hegyek vannak, melyek egész 44,000 m-nyire emelkednek. 1897
Felülete nem egyenletes, nagy hegyekkel bír, állítólag 7 mértföldnyi magasságú hegye is volna 1907 bellagh
felszínét eddig még nem sikerült megfigyelni. 1963-67
A felszínnek közelében a hőmérséklet 450 C, a nyomás 100 atm. A rádiólokáció adatai szerint a Venuson egy sor nagy kráter van , kis krterekből pedig még többnek kell lennie... 1975-ben a Venyera 9 és Venyera 10 űrszondák a bolygó tájairól képeket továbbítottak a Földre a felszínre bocsátott televíziós kameráik segítségével. (1976-81 
Felszínének tanulmányozását a vastag felhőtakaró igen nagy mértékben akadályozza, de a radarvizsgálatok szerint a Merkur és a Mars felszínéhez hasonló. (1981-90k: Földrajz (Fakultatív))
A leszálló szovjet űrszondák adatai szerint a légnyomás 90-szerese a földi légnyomásnk, a felszíni hőmérséklet 500 fok. (1983-2000: Tóth Eszter: Fizika IV. )
Felületén igen nagy a nyomás (90 millió Pa – kb 90 atmoszféra). Felszínét hátságok és kráterhez hasonló gyűrű alakú formák borítják. Légkörét a Nap 400-500 C-ra melegíti fel. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)
Felszíne nem látható...  Megállapítható volt, hogy felszíne elég egyenetlen, nagy domborzati különbségek találhatók rajta. (1990-98 Kovács: Fizika)
Felszínéről elsőként a Venyera szovjet űrszondák küldtek felvételekert. Lapos síkságok, fennsíkok, vulkánok, törésvonalak teszik változatossá felszínét. (1996 Muszta – Mohácsi: Földünk)
A felszínen (légköre)“pokoli” állapotokat teremt: 100 atmoszféra nyomást és 470 C hőmérsékletet … Felszínén – mely az átláthatatlan felhőréteg miatt csak radarral térképezhető - 14 km szintkülönbséget sikerült feldríteni. (más felszíni adat nincs HH) (1997 Hajdu-Vidéki-Juhász: Füldönk környezetünk)
A Vénusz felszínére ereszkedett űrszondák radarfelvételei csak a legutóbbi időkben engedtek betekintést a viharos és átlátszatlan légkör által rejtett felszínre. Ez ... valószínűleg nem olyan halott táj, mint a Merkúré. Az erős vulkáni tevékenység, a savas esők reakciói a kőzetekkel mozgalmasabb képet mutatnak. (+üvegházhatás, retrográd keringés HH) (1998: Karácsonyi: Fizika (humán))
Az biztos, hogy felszínén több ezer méteres hegyek és mély völgyek vannak, melyeket csak a felhőkön áthatoló radarhullámokkal tudunk megfigyelni. (1997 Balogh Fizika)
Sokáig azt hitték róla, hogy felhővel borított felszín alatt élővilág alakult ki. Csak az utóbbi évtizedek kutatása tette egyértelművé, hogy valójában “maga a pokol”. Felszíne 465 C hőmérsékletű. … A forróságot  ... a Nap közelsége, a felszín alatti vulkánosság és legfőképpen az üvegházhatás okozza. A felszínen egyaránt fellelhetők becsapódási kráterek és vulkáni kúpok is. (1998 Szili: Földön innen…)
(a felszíni viszonyokról semmi –HH) (1999 Kereszti-Nemerkényi: A Föld és bolygótestvérei) 
Csak az utóbbi évtizedek kutatása tette egyértelművé, hogy valójában “maga a pokol”. (1998 Szili: Földön innen…)

Holdja
Fontana, Cassini s több francia csillagvizsgálók azt állították, hogy holdja van a Venusnak, de a tudós Hellünk és de Lalande megmutatták, hogy e csak szemcsalásból származott. (1809
Állítólag egy holddal bírna. (1907: Bellagh

Szépsége
A 2. planéta a legszebbnek látszik minden planéták közt, azért nevezték azt Vénusnak, aki legszebb volt a pogány isten asszonyok közt. 1814
Naprendszerünk legszebb és legnagyobb bolygóinak egyike a Vénus, az a pompásan ragyogó csillag … 1892
Égboltozatunk legtündöklőbb csillaga. 1896-07
Az ég legtündöklőbb, sárga (kézzel áthúzva) fényű csillaga 1902
Az ég legtündöklőbb csillaga 1897
az égboltunk legtündöklőbb csillagát 1926
A Vénusz elvnevezés is szépségére utal. (1998 Szili: Földön innen…)
A Merjúrhoz hasonlóan magányos, hisen egyetlen holdja sincs, de talán szépségében megvigasztalódik. (1998 Jakucs)

Esthajnalcsillagnevei
Mikor ez a lemenő napot követi, akkor Esthajnali Tsillagnak neveztetik (Hesperus, Vespertinus), mikor pedig a feljövő napot megelőzi, akkor reggeli Hajnal Tsillagnak mondatik. (Phosphorus, Lucifer).1814
(Venus: hajnal csillag (Lucifer) Esthajnal (vacsora-) csillag (Hesperus 1853
Napfelkölte előtt a keleti égtájon hajnalcsillagnak, alkonyatkor pedig a nyugoti égtájon esthajnalcsillagnak neveztetik 1892
Mint esteli és hajnali csillagot, a régiek két csillagnak tartották 1902
.. Esti szürkület alatt nyugaton mint esti csillag (Hesperus), hajnalhasadtával pedig keleten mint hajnali csillag (Phosphorus) látható. 1897
Napfölkelte vagy napnyugta előtt láthatjuk az égboltunk legtündöklőbb csillagát, az esthajnal-csillagot, vagy mint a csillagászok nevezik, a Vénuszt. (1926
a nép “esthajnali’ csillaga, 1926 Magyar
E gyönyörű csillagot esthajnal-csillagnak hívja a nép 1945
Népiesen esthajnal-csillagnak nevezik. 1959-62
Népies neve Esthajnalcsillag. (1990-98 Kovács: Fizika)
Népiesen esthajnalcsillagnak is nevezik. (1996 Muszta – Mohácsi: Földünk)
Megjelenése napfelkelte előtt vagy napnyugta után követkeik be. Ezért nevezték a múltban esthajnalcsillagnak. (1997 Balogh Fizika)
Ez a bolygó is a Nap felé esik, innen ered magyar népi neve: Esthajnalcsillag. (1998 Szili: Földön innen…)
A felhőrétegről ezüstösen visszaverődő napsugarak miatt népi elnevezése Esthajnalcsillag. (1999 Kereszti-Nemerkényi: A Föld és bolygótestvérei) (a felszíni viszonyokról semmi –HH)
A magyar nép által adott név szé ugyan, de téves, hiszen a Vénusz nem csillag, hanem bolygó.. (1998 Jakucs) 

Légköre / üvegház
E bolygón légkörnyezet, … vehetők észre.1853
A Venus spektrumában Janssen a vízgőz vonalait felismerte, de nem oly erősek, mint a Merkúrnál; ennek okát abban kereshetjük, hogy légköre oly sűrű, miszerint hozzánk visszavert fénysugár csak a külső réteget járja meg 1888
Légköre is van, mit a rajta észlelhető szürkület és felhőalakú foltok árulnak el 1902
. Hogy légkörrel bír… , azt részint a rajta észlelhető szürkületből, részint pedig a rajta észrevehető felhő alakú foltokból lehet kikövetkeztetni. Légköre azonban majdnem kétszer olyan sűrű, mint a mienk 1897
Valószínűleg van atmoszférája. 1906, 1914-21
…Légkörrel is bír, s Pater Secchi olasz csillagász szerint valószínű, hogy vízpárák is vannak levegőjében s némelyek állítólag felhőket is észleltek. 1907 bellagh
Sűrű felhőréteg bortja, amely eltakarja tőlünk felületét. Lomonoszov, a nagy orosz tudós fedezte fel elsőként légkörét. Felhői miatt tengely körüli forgsát nem ismerjük…. Felhőinek összetétele ismeretlen. Valószínű, hogy nem vízpárából állnak. Légköre a földinél sokkal több széndioxidot tartalmaz. (1951-53
Felületét sűrű felhők borítják, emiatt semmiféle alakzatot nem tudunk megfigyelni rajta. 1959-62
Állandóan sűrű felhőzet borítja 1963-67
Felszínét állandóan felhők borítják; légkörében biztosan csak széndioxidot és vízgőzt mutattak ki, bár valószínűleg nitrogént is tartalmaz. Ma még nem tudjuk, a Venuson van-e oxigén 1976 Bratislava
Légkörét már Lomonoszov és kortársai felfedezték. Lomonoszov helyesen feltételezte, hogy ez a légkör sűrűbb a földinél. 97%-a CO2. A szélfúvás az légkör alsó rétegeiben csupán néhány m/s, 50 km magsan 60m/s. A felhők a látható fényben homogének,  ibolyántúliban azonban jól látható szerkezetük. (1976-81 
Vastag H2O felhő burkolja felületét, légkör elsősorban CO2 tartalmú, kevés N2-nel. A napsugár hatására felmelegedő vénuszfelszín infravörös fotonokkal adja le melegét. A poláros kötésű H2O és CO2 melekulákat a töltéseiknél fogva megrezegteti az elektromágneses sugárzás. A rezgő molekulák töltései mint kis antennák visszasugározzák az őket érő fotonokat. A jelenséget üvegházhatásnak nevezik. A Vénuszon az üvegházhatás túlságosan jól sikerült: A leszálló szovjet űrszondák adatai szerint a légnyomás 90-szerese a földi légnyomásnk,. (1983-2000: Tóth Eszter: Fizika IV. )
A Vénuszra küldött űrszondákkal megállapították, hogy sűrű és vastag légkörének legnagyobb része CO2, de kevés hidrogént és vízgőzt is tartalmaz. Felületén igen nagy a nyomás (90 millió Pa – kb 90 atmoszféra). Légkörét a Nap 400-500 C-ra melegíti fel. (1984-96: Nagy-Udvarhelyi: Földrajz)
Átlátszatlan felhőburok veszi körül. ... A légköri nyomás a földi több mint 100-szorosa. A légkör, mely döntően CO2-ből áll, a ráeső fény 76%-át visszaveri. A magas felszíni hőmérsékletet az üveghjázhatás magyarázza. (1990-98 Kovács: Fizika)
Légköre, amely főként szén-dioxidból áll, a legsűrűbb a belső bolygók közül. (1996 Muszta – Mohácsi: Földünk)
A Vénusz légköre savas esőivel és halálos gázaival igazi pokol (????)
Légköre van. Sőt, felszíni légnyomásértékei a földi 105 Pa-hoz képest közel százszoros lértéket mutatnak. De ez a légkör az élet szempontjából nagyon barátságtalan. Az intenzív vulkáni tevékenységgel ... kéndioxid és kén-hidrogén kerül a légkörbe, amiből … kénsav keletkezik. A kémiai átalakulásokban fontos szerepet kap a vízgőz és a nagy menyiségben (96%) jelen levő CO2 is. … (1998: Karácsonyi: Fizika (humán))
Csak az utóbbi évtizedek kutatása tette egyértelművé, hogy valójában “maga a pokol”. Felszíne 465 C hőmérsékletű. … A forróságot  ... a Nap közelsége, a felszín alatti vulkánosság és legfőképpen az üvegházhatás okozza. Légköre 97%-ban szén-dioxidból áll, igen vastag (70-80km). Feltehető, hogy a Vénuszon forró kénsavesők permeteznek. (1998 Szili: Földön innen…)
Vastag, áthatolhatatlagn felhőréteg van légkörében, mely megakadályozza felszínének távcsöves vizsgálatát. A felhőrétegről ezüstösen visszaverődő napsugarak miatt népi elnevezése Esthajnalcsillag. (1999 Kereszti-Nemerkényi: A Föld és bolygótestvérei) (a felszíni viszonyokról semmi –HH)
… Áthatolhatatlanul sűrű gázburok és felhő veszi körül. … Légkörében hatalmas vihatrok dúlnak, s vulkánokkal tagolt felszínét villámok fénye világítja meg.. (1998 Jakucs) 

Tengely körüli forlgása
23h 20p.) 1814
23 ó 21p. 1853
23 ó 21 p 22 mp 
1869 Egyenlítőjének hajlásszöge 75 fok, így övei és éghajlati viszonyai egészen más kiterjedésűek, és természetűek, mint a Földéi 1888
Tengelye körül 24 óra alatt fodul meg, éppen mint a Föld  1892
23 óra s 22 perc alatt 1897
23 ó 21 p. és 32 mp 1907 Bellagh
224 n 16 ó (azonos a Nap körüli keringéssel) és 23 ó 21 p 24 mp.) (1910 Bársony (két adat)
A forgás és keringés idejének egyezése 1911-21
Tengelyforgásának ideje nem ismeretes 1959-62
Sem tengelykörüli forgását, sem a felszíni hőmérsékletet mostanáig nem sikerült megállapítani. Tengely körüli forgásának ideje valószínűleg 24 óra. 1976
Rádiómegfigyelsekből kiderült, hogy ellenkező irányban forog tengelye körül. (1976-81 
retrográd (1998: Karácsonyi: Fizika (humán))
A Vénusz retrográd .. forgása figyelemre méltó ténym,, okát egyelőre nem ismerjük. (1997 Balogh Fizika)
. A többi bolygóval ellentétes irányban forog, amit sokan a Föld gravitációs hatásának tulajdonítanak. (1998 Szili: Földön innen…)

Egyéb
Vasból és vas-nikkelből álló magja valószínűleg kisebb, minta Földé, mert mágneses mezeje sokkal gyengébb. . (1999 Kereszti-Nemerkényi: A Föld és bolygótestvérei) (a felszíni viszonyokról semmi –HH)